Režie:
John BadhamKamera:
Gilbert TaylorHudba:
John WilliamsHrají:
Frank Langella, Laurence Olivier, Donald Pleasence, Kate Nelligan, Trevor Eve, Sylvester McCoy, Tony Haygarth, Janine Duvitski, Peter Wallis, Ted Carroll (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Již dlouhá staletí vyvolává Dracula v mužích strach - a v ženách touhu. V tomto stylovém zpracování klasického příběhu Brama Stokera předvádí dokonalý herecký výkon Frank Langella v roli krvežíznivého knížete Draculy, který se vydává hledat svou nevěstu. Proti krvavému panování Prince temnot, jenž obyvatelům Transylvánie vládne pevnou rukou, se staví proslulý a vytrvalý lovec upírů, Van Helsing (Laurence Olivier). Skvělé herecké obsazení, výborná režie a jedinečná hudba, která umocňuje atmosféru filmu, jsou zárukou, že na adaptaci jedné z nejznámějších hororových legend nikdy nezapomenete. (Magic Box)
(více)Videa (1)
Recenze (106)
Musím konstatovat, že milý hrabě Dracula neměl vůbec žádné charisma - a nadmíru podivným a odpudivým kulením očí si svůj profil nijak nevylepšil. I tak na tom byl o dost líp než všichni ostatní protagonisté dohromady. Když už nic jiného, alespoň se uměl proměnit v pěkně stavěného vlčka nebo v legračně mrňavého netopýrka … a bez zvláštní námahy dokázal na dálku otevírat i zavírat dveře a lézt po zdi hlavou dolů - což jsou schopnosti hodné pozornosti. Zato co se kladných hrdinů týká, tak nesympatickou sešlost jsem už hezky dlouho neviděla. Atmosféra byla tudíž chabá a děj mě ničím zvláštním nezaujal. Až na jednu drobnost. ----- !!! MOŽNÝ SPOILER !!! ----- Nějak jsem nepochopila, proč nemrtvá Mina měnila svůj vzhled - patrně podle prostředí, ve kterém se zrovna nacházela, takže v podzemních prostorách vzdáleně připomínala Mrtvou nevěstu Tima Burtona. Sice to byl jeden z mála alespoň trochu zábavných momentů snímku, který se honosí hrdým označením "horor“, ale nedával žádný smysl. ()
Pro mě nejlepší zpracování Draculy, které jsem viděl. Přes jeho působivost, pochmurnost, kterou bych řadil ke starým časům éry Hammer films. Frank Langella v roli Draculy je také hodně přesvědčivý, jeho neustálé těkání očima je démonické. Pamatuju si, že když jsem film viděl poprvé někdy ještě za bolševika v České televizi, tak úvodní scéna na palubě lodi uprostřed moře mě doslova fascinovala. I po letech to má neskutečnou atmosféru, kterou podtrhuje naléhavá a dramatická hudba Johna Williamse. Také různé barvy a filtry na kameru, které se v jednotlivých záběrech střídají dodávají démonickou pochmurnost a vůbec celková výprava filmu a obsazení (Laurence Olivier jako Abraham van Helsing nebo Donald Pleasence jako otec Lucy) je na vysoké úrovni. Lezoucí Dracula po stěnách hradu, pochmurný interiér Draculova sídla, netopýři, pavouci, katakomby pod hřbitovem - všechno nádherná pastva pro oči. Copolova verze se oproti tomuto dílu může jít zahrabat. Je to ovšem pouze věc názoru a já si za tímto názorem pevně stojím. ()
Z oficiálneho textu distribútora som sa dozvedel, že "táto" Dracula" je spracovaná podľa kultového hororového románu Brama Stokera. No a to bol aj jediný dôvod prečo som si tento snímok pustil. A môj uhol pohľadu?? Že Vás huba nebolí! Tomuto môže uveriť iba úplný hlupák, alebo ten čo nikdy v živote nedržal v ruke knižnú predlohu. Ja mám tri vydania a je to najlepšia kniha akú som kedy čítal (prvé vydanie 12 krát!). Najlepšia časť knihy, samotný úvod, kedy Jonathan Harker meral cestu na zámok grófa "D", úplne vynechaná, Rendfield bol pacientom na psychiatrii, pričom svoju celu "nikdy" neopustil, v upíra sa ako prvá zmenila Lucy, nie Mina, a to by som tu mohol poukázať na ďalšie nezrovnalosti, ktoré mne absolútne nevoňali. Je však možné, že je to moja chyba, pričom som tento snímok len zle poňal. A možno práve preto si ma táto "Dracula" absolútne nedokázala získať. ()
Zatím druhý nejlepší film o slavném krvežíznivém hraběti z pera Brama Stokera. Neříkám, že je to nejlepší adaptace, protože tou být ani nemůže vzhledem k pozměněné struktuře příběhu, ale podobnost je opravdu výrazná. Velkým trumfem snímku je rozhodně obsazení, které se nemusí za nic stydět. Ať už vynikající Frank Langella, který dělá Draculům kinematografie čest. Výtvarná stránka je třeba za Coppolovým Draculou takových 50 let pozadu, ale to nebude chyba filmu, jako jiného pohledu tvůrce. Ovšem některé reálie jsou opravdu krásné a hrabětův nový domov v Anglii má své pavoučí kouzlo... Ani atmosféra rozhodně nic neztrácí, ale roky nejde vymazat a na filmu se hodně podepsaly... Přesto překvapivá kvalita s pár velmi pěknými momenty. ()
Tento film se dost liší od klasické románové předlohy (chybí celá první část v Transylvánii) a F.Langella oživuje svou broadwayskou interpretaci sexuálně agresivního krále upírů. Pro sběratele soundtracků je pak lahůdkou hudba J.Williamse, ve které kromě dramatického leitmotivu dokázal skladatel podbarvit honičku automobilu s vozem naloženým Draculovou rakví energickým scherzem (v hravější podobě pak scherzo využil i ve třetím dobrodružství Indiany Jonese- honička s motocykly). ()
Galerie (40)
Photo © Cinema International Corporation (CIC)
![Drákula - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/206/159206329_48c859.jpg)
Zajímavosti (7)
- Role Van Helsinga byla původně nabídnuta Donaldu Pleasencovi, ale odmítl, jelikož tato role by byla podobná doktoru Loomisovi z filmu Halloween. (Chatterer)
- Většina z role Sylvestra McCoye byla ve finální fázi vystřihána. (Chatterer)
- Sylvester McCoy měl původně hrát Mila Renfielda. (Chatterer)
Reklama