Režie:
Bernard BorderieScénář:
Bernard BorderieKamera:
Armand ThirardHudba:
Paul MisrakiHrají:
Gérard Barray, Mylène Demongeot, Georges Descrières, Bernard Woringer, Jacques Toja, Guy Delorme, Daniel Sorano, Jacques Berthier, Jean Carmet (více)Obsahy(1)
Mladý šlechtic d'Artagnan opustil rodné Gaskoňsko, aby se v Paříži pokusil vstoupit do sboru královských mušketýrů, sloužících králi Ludvíku XIII. Už cestou se však střetne v souboji s neznámým šlechticem, který by ho porazil, kdyby nezasáhl vychytralý Planchet, jehož pak vděčný d'Artagnan přijme do svých služeb. Když pak v Paříži opět pronásleduje neznámého šlechtice, dostane se postupně do sporu se třemi mušketýry Athosem, Porthosem a Aramisem, kteří ho postupně vyzývají k souboji... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (128)
Gerard Barray je v kinematografii asi ten vizáží nejušlechtilejší d'Artagnan historie a zajímavá je tady i Mylady de Winter v podání fantomasové krásky Mylene Demongeot, ale jinak je to už stará kostýmová záležitost, která dneska působí jako naivní nažehlená pohádka. ()
Borderie umí udělat postavy placaté po svém. Hrdost Angeliky spočívá v tom, že píchá je s těmi, kteří nám jsou předkládáni jako sympaťáci a s mušketýry naložil podobně zlovolně. Ani románová předloha se nijak zvlášť nenimrá v psychologické drobnokresbě, je to dobrodružná literatura. Přesto však Dumas umisťuje do svého románu scény, z nichž povaha jednotlivých mušketýrů vystupuje, kupříkladu když je Dartaňán sbírá z hospod po výpravě do Anglie. +++++ Co nabízí Borderie? Dartaňána coby chlapíka, který hoří touhou až si v Paříži zapíchá kordíkem i pindíkem, směje se každému zabitému nepříteli. Smáčí ostošest - jazyk ve víně, kord v gardistech a šulína víme kde. Nebyl to v Dumasovi nezkušený mladíček, kterého Rochefort v prvním souboji na hlavu porazil, až mušketýři ho pořádně rozchlastali, Constance s ním uměla pěkně cvičit, Mylady ho sexem téměř ovládala a jíž se opravdu lekl, když se jej chystala zabít? Trochu ještě kluk, který se před de Trévillem nechoval stylem "a tak mě vemte k vám, néé?" nýbrž s opravdovou uctivostí? Hoch, co sice pro zabité gardisty netruchlil, ale dovedl jim projevit úctu namísto toho, aby se pitomě hihňal nad jejich smrtí? Netrvám na tom, že Borderie má otrocky kopírovat předlohu, ale v tomto případě by to jistě bylo lepší. +++++ Porthos jako vesnický balík, Athos mírně zahořklý mlčoch a Aramis coby chlapík, jenž rejděním v ženských klínech získává info, sice do určité míry odrážejí, z čeho vzešli, jde však jen o drobné odchylky od stejnostejnosti. Constance se ani nezalekne své touhy podlehnout tomu odvážnému mladíkovi, Rošfór je ubožák, Bonacieux neumí žárlit, Rišelyjé má alespoň ten rozměr muže, jemuž leží na srdci blaho státu. +++++ Mám pocit, že oba filmy byly natočeny jen za účelem zapamatování ústředního hudebního motivu, jenž záhy vleze na nerv a nutnosti naštípat dříví na zimu. Tolik zničeného nábytku! Nene, já prostě těm zrůdám mušketýrským, které se ničeho nebojí, protože jim nikdy žádné nebezpečí nehrozí, nemohu dát dobré hodnocení. To film o gardistovi, který se má utkat s těmi monstrózními nadlidmi, co zabíjejí lidi po desítkách denně, by byl jistě zajímavější, než tahle odporná rozjuchanost. ()
Jak to tak sleduji, tak mezi fanoušky filmových zpracování Dumasova slavného románu se sformovaly dva poměrně vyrovnané tábory. Jedni mají za to, že nejlepší adaptací je snímek s hvězdným mezinárodním obsazením v čele s Michaelem Yorkem, druzí velebí francouzskou verzi s Gérardem Barrayem. Já si myslím, že jsou zdařilé obě (i v celkovém průměru se liší o jediný procentní bod) a určitě jseu to dva nejlepší počiny na toto téma. U obou pak nalezneme větší či menší odchylky od předlohy, ale ne zas takové, aby příběh zcela zdeformovaly, jako se to podařilo v mnohých jiných případech. Ani jednu z verzí však nevidím na plné hodnocení - tuto z Barryyem konkrétně pro občas nevydařené komické scény a hlavně pro neuvěřitelně odfláknutý a urychlený konec (nejvíce jsem zíral, když d´Artagnan pár momentů po smrti své lásky odjížděl do boje ve výborné náladě a s širokým úsměvem na rtech). Co bych naopak kromě solidní výpravy, pěkných kostýmů a na rok 1961 celkem povedených šermířských soubojů vyzdvihl je herecký výkon a fyzické dispozice M. Demongeot v roli zrádné Mylaydy:-) ()
Patrně nejlepší verze Tří mušketýrů. Klasická, věrná předloze a hlavně francouzská. Geniální obsazení. snad jen v případě Rocheforta je o chlup lepší Christopher Lee, ale to je čistě záležitost osobních sympatií... Má to tu správnou šedesátkovou atmosféru romanitky a dobrodružství, navíc je to správně zábavné (opět dle předlohy) a akce je taky super. Jean Carmet jako Planchet je totální pán. ()
Alexandr Dumas psal tento román zřejmě pod vlivem strejdy alkoholu, jinak si neumím vysvětliti onen počet mušketýrů. Teda on ten román napsal tak blbě, že se to klidně může jmenovat i Tři mušketýři, ale je to prostě diskrimanace d'Artagnana nemůžu si pomoct a to já nemám rád. Ideální název románu by byl, Tři mušketýři + 1, ale to asi panu spisovateli moc nevonělo. Vlastně kdyby byl Dumas vizionář mohl svůj román pojmenovat třeba Šest mušketýrů, protože v dnešní době každej počítá hlavně aby měl na nájem, na děti a na jídlo a na přepočítávání mušketýrů už jaksi nezbývají síly. Navíc ta scéna na královském dvoře, kde je právě nastoupeno odhadem tak 67 mušketýrů + mušketýr nemušketýr d'Artagnan na klidu ohledně počtu mušketýrů taky napřidá. No a aby toho zmatku kolem počtu mušketýrů nebylo málo, tak muziku tvrdí i filmaři, který natočili Tři mušketýry tolikrát a tak odlišně, že se může klidně jednat o další zcela jinou trojici mušketýrů, s tím, že každej mušketýr má na výběr pouze ze třech jmen / Athos, Porthos a Aramis / a ke každé trojici mušketýrů je pak přidelen jeden d'Artagnan.Nicméně ze všech těch natočených desítek třech mušketýrů, jsou tihle čtyři mušketýři nejlepší. Jo a ještě něco. Společnost Levné knihy tento film rozdělila na dvě části a druhá část má podtitul "pomsta mylady De Winter". Mylady De Winter hraje Mylène Demongeot a tak je tak sexy, že stačí abych někde viděl napsaný její jméno a jsem vzrušen a když jsem viděl. jak si tahle mylady představuje pomstu, tak mě přijde jen líto, že mylady Mylène Demongeot se nemstila dle své libosti na mě. ()
Galerie (14)
Zajímavosti (6)
- Natáčení probíhalo například v proslulém pařížském parku Buloňský lesík, na zámku Guermantes nedaleko Paříže a také ve starobylém městě Semur-en-Auxois v Burgundsku. (argenson)
- Producentem byl režisérův otec Raymond Borderie, na vzniku filmu se celkově podílely čtyři společnosti z Francie a Itálie. (argenson)
Reklama