Režie:
Gary RossScénář:
Gary RossKamera:
Benoît DelhommeHudba:
Nicholas BritellHrají:
Matthew McConaughey, Gugu Mbatha-Raw, Keri Russell, Mahershala Ali, Jacob Lofland, Sean Bridgers, Christopher Berry, Jessica Ann Collins, Gary Grubbs (více)Obsahy(2)
Boj za svobodu přináší velkolepé akční drama zasazené do dob americké občanské války. Snímek vypráví příběh odbojného jižanského farmáře Newta Knighta (Matthew McConaughey) a jeho ozbrojené revolty proti Konfederaci. Knight spolu s dalšími drobnými farmáři a místními otroky roznítil povstání, které vyústilo v odtržení mississippského okrsku Jones County od Konfederace a k založení Svobodného státu Jones. (Magic Box)
(více)Videa (11)
Recenze (151)
McConaughey je fakt pan herec se jmenovkou extratřída. Dejte mu roli, napište mu dobrý scénář, a věřte, že on z toho vyždímá absolutní maximum. Po jeho výkonu mu budete moc pouze smeknout a poděkovat mu za všechno. Tak takový herec to je, dámy a pánové. No nic, vraťme se k filmu. Boj za svobodu na mě zapůsobil ihned 2 věcmi. První je rozpočet. Většina lidí se diví, kam se vypařilo oněch 50 milionů dolarů, ale po zhlédnutí filmu je to nadmíru jasné. Při bitvách se toho nespotřebovalo tolik (přecejen se zde hlavně mluví), ale ony exteriéry vypadaly tak dobově, že ta částka odpovídá reálu. Druhou věcí je propracovaný scénář, který na vás neháže pouhé prázdné fráze a nicneříkající poselství, ale doopravdy hluboké myšlenky sloužící k zamyšlení diváka. McConaughey mě výkonem skoro až uhranul, jak on to jen dělá, to mi je záhadou. K plnému počtu mi chybělo málo, film vypadal trochu jako z televizní produkce, a hlavně mi většina filmu připadala natočená dost "čistě", což k době točící se kolem občanské války prostě a jednoduše nepatří. Ale díky úžasným výkonům, podmanivé hudbě a nefalšovaně geniálnímu scénáři to musíte vidět. Za mě dávám 83 % ()
Místy dlouhé, místy moc roztrhané, ale přesto velice zajímavé zpracování příběhu, jehož hlavní postava je sice vykreslována převážně jako kladný hrdina, nicméně když se člověk zamyslí a pokusí se na problematiku pohlédnout z druhé strany, zas takový klaďas to nebyl. Nicméně s tímto příběhem jsem před sledováním seznámen nebyl, doplnil jsem si tedy nějaké znalosti a mohl si udělat obrázek svůj. Paradoxně hlavní nebylo vyústění McConaugheyova příběhu, ale příběhu jeho syna. Nad absurditou člověk musí zakroutit hlavou. Stopáž je bohužel trochu přepálená, střihač měl dostat více svobody... ()
Pro některé (a rozhodně to není menšina) kontroverzní dezertér, zrádce, příležitostný vrah, bigamista, prospěchář a negrošuk, vykreslený jednoznačně jako hrdinný charismatický partyzán, bojovník proti bezpráví, empatik, filantrop a Jenda Hnědý ryloudyt, to je skutečně velmi nestranný pohled, který dozajista přinutí nejednoho zatím nerozhodného konfederáta vystřihovat díry do povlečení na polštář. Na tomto místě bych rád podotknul, než mě zase nějaký dutohlavý, avšak zapáleně angažovaný pičus obviní z pohrdání čokoládou, že dokud mě banda ubohých eritrejských uprchlíků nebude mačetama vyhánět z bytečku a znásilňovat mé oblíbené bělošky, na jakýkoliv rasový podtext naprosto mrdám. Tedy pardon, zase jsem se roztomile přeřekl a ve skutečnosti jsem chtěl říct, že jsem nad něj povznesen a mám za to, že každá kultivovaná opička si určitě banán zaslouží. Jen mi docela vadí účelově telenovelizované zkreslování ne až tak jednoznačné historie podle toho, jaký negr zrovna sedí v Bílém domě a co je momentálně kůl. Ale poté, co jsem se z nestranných a naprosto přesných historických filmů kupříkladu dozvěděl, že vychcaný a hrabivý továrník Šindler byl v podstatě skoro žid, co vlastníma rukama málem osvobodil Osvětim, nebo že mám být jako Čech děsně pyšný na bezuzdné loupení a vraždění vypatlané sockovské spodiny pod vedením národního hrdiny Jana Žižky, už vím, že film je prostě mnohdy něco jako Mafra pro „médii tolik zatracovaného“ miláčka národa, altruistu a novodobého Robina Úda - Endyho Babitche. Tudíž je takto podaný, jednoznačně „skutečný“ příběh o bezprecedentním správňákovi, co si po válce Severu proti Jihu otevřel v dodnes vroucím Mississippi továrnu na mulaty a Klan na něj úplně jebal, sice hezky a výpravně natočenou, ale do očí bijící zkurvenou prounionistickou demagogií, nad kterou by se poblila snad i Skárlet OuHarová. No, příběh je možná trošku nadnesený termit. Tři čtvrtiny zabijácké stopáže se tu v bažině s negry a bílou lůzou filosofuje a pateticky sociálně lká nad třídními rozdíly, a pak už asi nezbyl čas na jakoukoliv pointu, pokud to vůbec kromě „Černý muž pod bitchem otrokáře žil …“ nějakou mělo mít. Tak to prostě po 140 minutách střihli a ojebali dvěma rychlotitulky. A něco takového holt nevytrhne ani pár opravdu dynamických a naturalistických přestřelek, ani jako vždy famózně hrající Matouš Mekkvír. ()
Zajímavé téma, ale to hlavně proto, že období otroctví v Americe takové prostě je. Za mě je to jedno z nejšílenějších období, která na Zemi proběhla, a to hlavně proto, že to ukazuje, jak ubozí někdy jsme. Film bohužel nepřekračuje žádnou mez a podává to, co se od něj očekává. Matthew je ale pořád dobrý. ()
Matthew McConaughey tento film dáva skutočne správne dokopy. Myslím si, že sklamaní mohli ostať najmä ľudia, ktorí očakávali viac vojny a bojov. Lebo reálne sa po prvých pár minútach celý film úplne zmení a dostane to viac dramatický nádych. A máme tu možno ešte jednu skvelú bojovú scénku. Popravde poviem, že tento film ma bavil viac, než "The Birth Of A Nation" a mám pocit, že mal v sebe aj väčšiu dávku záujmu. Ku koncu už sa človek trošku stráca a najmä mám pocit, že všetky tie scénky, kde sa zameriavame na súdny proces v 20-tom storočí je doslova len vata. Keby sa to z filmu vytiahne, nebol by o moc iný a možno by sme mali viac času na to, aby sme sa venovali Newtovi, alebo to odtiaľ len absolútne vyhodiť a skrátiť tento film o pár minút. Tie scénky neboli zlé, len kedykoľvek sme sa k nim dostali, tak som mal pocit, že pozeráme niečo, čo tu skutočne byť nemuselo a zaobišli by sme sa ako diváci bez toho. Celkovo ale poviem, že sa mi páčili postavy, príbeh ma celkom zaujal a nebol ani najhoršie podaný. A podľa mňa aj celkom dobre ukazuje staré známe porekadlo - "je to ako ísť z blata do kaluže". A je to škoda, lebo Newt Knight skutočne chcel pre svojich ľudí len to najlepšie, no súčasne som mal pocit, že tak ako musel bojovať proti konfederácii, tak potom bojovali proti štátom a nikto ich nemienil uznať a najmä v čase americkej histórie zápasili aj s ohromnou dávkou rasizmu, ktorá pretrvávala ešte aj 100 rokov po tom. Pre mňa je to film, ktorý som videl rád, plynul celkom dobre a mal dobré postavy a dokonca by som si ho možno pozrel aj znovu. Zvážte si a pozrite si sami. Hodnotenie: B+ ()
Galerie (61)
Zajímavosti (5)
- Scény natáčené v lékařském stanu, kde byla podlaha pokryta falešnou krví, se musely natáčet rychle, protože dřevěné palubky velmi rychle tekutinu absorbovaly. (BloodMax)
- Vo filme si mal zahrať aj herec Brendan Gleeson, no kvôli nabitému programu sa úlohy zriekol. (MikaelSVK)
- Film byl natočen v Covingtonu v Louisianě. (BloodMax)
Reklama