Režie:
Jacques BesnardKamera:
Raymond Pierre LemoigneHudba:
Bernard GérardHrají:
Jean Lefebvre, Bernard Blier, Maria Latour, Pierre Brasseur, Michel Serrault, Mario David, Pierre Tornade, Paul Préboist, Henri Virlogeux, Guy Delorme (více)Obsahy(2)
Vynálezce plynu blaženosti středem zájmu gangsterů i tajných služeb. Francouzská komedie (1967).
Evžen Ballanchon žije v domku na předměstí Paříže společně se svými rodiči. Otec s matkou se hádají snad každý den a snad úplně o všechno. Raději vytopí celé podlaží, než aby se dohodli, kdo z nich nechal otevřený kohoutek. Oč je Evžen geniálnější, o to víc žije skromnějším životem. Do práce jezdí na mopedu, o ženy se příliš nestará. To, co se děje doma, mu úplně stačí. Skromný Evžen pracuje ve významné vědecké laboratoři, kde se pokouší vynalézt jakýsi "plyn pravdy". Bylo to dílo náhody a Evženovy geniality, že vznikl "plyn blaženosti", při kterém mizí jakákoliv protivenství, lidé jsou mnohem upřímnější a vstřícnější. Ale kdyby tak Evžen věděl, kolik popela z jeho cigarety mu do právě připravovaného roztoku vlastně spadlo? O neznámý plyn, který existuje zatím jen v malém množství, má zájem vláda, tajné služby i cizí špióni. Po více než pětatřiceti letech si tak připomínáme vynikající komedii, která kdysi sklízela velké úspěchy i v našich kinech.
(oficiální text distributora)
Recenze (35)
Jean Lefebvre, znal jsem ho dosud jen z Četníka tak sem se divil že umí zahrát i nelehkou roly chemika, který to nemá v životě lehké. Režie filmu sice trochu pokulhává, ale naprosto jednoznačně ho vyrovnává scénář, který je vtipný a zábavný. Jednou se ocitáme ve francouzském městečku a poté zase na divokém západě, což bylo velice zajímavé. Celkem sem se bavil a mít nápady jako mladý chemik, využiju toho naprosto do poslední kapky. ()
Ten neschopný ňouma bez špetky talentu i charismatu mě zase nepřesvědčil. Obsazování Jeana Lefebvra do hlavních rolí v celé řádce komedií jsem dosud nepochopil stejně jako úspěch Sedmé roty, ač uznávám, že u komedií zřejmě není potřebné vše chápat, jako spíše se především bavit. No ale já se u Blázna z laboratoře č. 4 víc než z poloviny filmu nebavil, protože jednu ze slabin v podobě Lefebvra doprovázel ještě navíc chabý scénář, který ani z poloviny nedokázal využít potenciál námětu. Úvodní scény, v nichž hlavní hrdina Evžen vynalezne (částečně i díky nešťastné náhodě) plyn, který dokáže změnit aktuální náladu člověka a pomoct tak pokroku ve vědě i v laickému světě, slibovaly chytrou situační komedii se sci-fi zápletkou. Možností mohlo být několik, včetně hlubší myšlenky, jenomže tvůrci zvolili překombinovanou frašku ve znamení romance, westernu i grotesky současně, kde se po většinu času jen skupina gangstrů žene za vynálezem. Naštěstí Besnard uměl natočit akční scény na slušné úrovni, podbarvuje je ve jménu grotesky chytlavá hudba a dokonce mají vtip, protože na francouzskou komedii (a ještě 60. léta k tomu) to jinak působí vcelku dost mizerně. Vtip se bohužel vytratil z většiny dialogů i z výkonů některých herců včetně Bliera. Vnímal jsem zde v početném obsazení pouze dva herce, kteří odvedli nadprůměrný výkon: vedle Pierra Brasseura v roli Evženova otce je to především tradičně skvostný Michel Serrault (případně s mrknutím oka ještě mistr epizodních rolí Préboist). Dal bych spíše lepší 2 hvězdičky, ale Serrault za svého slizkého ředitele zasluhuje menší hvězdičku navíc. 55% ()
Docela příjemná absurdita, u které se člověk nebude válet smíchy po podlaze, ale po celou dobu bude mít mírně zvednuté koutky úst v milém úsměvu, pokud přistoupí na hru. Což není ani moc těžké, protože Lefebvre hraje svého potrhlého vědce s nadhledem a lišáckým výrazem, kdy jakožto kutil ví, co a jak. Vůbec se mi líbí, že postavy tady sice sem tam schválně přehrávají, ale jaksi ve stylu suchého anglického humoru, a jinak se chovají tak nějak... logicky, nijak bláznivě, ale v podstatě přirozeně. A to, jak se hádají rodiče vědce, tak se hádají i ti moji na jejich chaloupce na Vysočině. Závěrečný souboj ve westernovém městečku má taky něco do sebe. Není to žádné veledílo, nejsou zde žádné výbuchy a ty dvě bitky jsou kašírované až moc, ale je to prostě hodně příjemný film. Chytré dialogy, žádná postava není za vyloženého tupce, občas jisté nacionální rýpnutí (moped je rychlejší než Citroen), jeden skvělý dialog, proč zločinec dělá to, co dělá. ()
To mají před zlatou svatbou. A mě budou radit, abych se do toho hnal. Krásná ukázka manželství po letech v krásném filmu.:o Jacques Besnard je skutečně zvláštní režisér. Pro mě tvůrce jedné mimořádné povedené komedie (Krást se musí umět), jedné ucházející, a dvou, které mají dobrý komediální rozjezd (v případě pana Septima dokonce vynikajcí!!!), ale ve druhé polovině jsou utnuty násilnou kriminální zápletkou. Tyto svoje podivné sklony ke kriminální zápletce v bláznivé komedii za každou cenu uplatnil Besnard i zde. Asi bych byl normálně vykolejen, ale po předchozích zkušenostech s panem režisérem a přečtení zdejších komentářů jsem byl připraven, a nešokovalo mě, že objevení nového vynálezů nepřišlo například sci-fi komediální vyústění nebo proniknutí vynálezu mezi lidi, jak zde navrhli někteří kolegové. V této oblasti podle mě v nápadech překonali samotné tvůrce, kteří nově objevený plyn využili jen k honbě za ním a neustálému sledování profesora. Ale tentokrát se mi přece jen podařilo najít v Besnardově stylu menší zalíbení po celou dobu filmu. Stačí být dobře připravený, mít trošku slabost pro tyhle staré francouzské komedie, a hlavně přistoupit na hru, kterou naznačil uživatel Oskar: Představit si, že to natočila skupina pětiletých dětí, potřeštěných nadšenců, nebo pejsek s kočičkou (to výjde nastejno.) Se směřováním děje a využitím potenciálu si hlavu nelámali, ale zato tam dal asi všechno, co je napadlo, takže výsledek je i tak ztřeštěný, hravý, a charakteristická atmosféra tehdejších francouzských nechybí. Bavilo mě hlavně poslouchat starý český dabing, a poznávat všechny známé tvářičky z tehdejších francouzských komedií, ale tou nevyzpytatelnou formou mě to vlastně bavilo celé. Lefebvrova parketa je například spíše Pitivier ze Sedmé roty, ale sledovat ho jako vychytralého profesora jakožto regulérní hlavní roli v dobách, kdy Lefebvre ještě sekundoval Funésovi v Četnické sérii bylo zajímavé, byť scénář mu nedává tolik příležitostí rozehrát komické situace. Nejvíce se mi však (možná nepřekvapivě) líbil borec Bertnard Blier, který celou tuhle bláznivinu odehrál se svým tradičním suverénním buldočím výrazem, a je jenom škoda, že nedostal více prostoru. V jednom momentě rovnou film sklouzne do regulérní groteskní scény.....a v závěru dokonce až k westernové stylizaci v nějakém kovbojském městečku, kde jsem dočkal teprve nevídaných věci (Lefebvre jako romantický hrdina na koni , závěrečná velká honička končící na dálnici apod.) Uffffff. Tak si říkám, jestli se tenhle cirkus nehodil ke zhlédnutí spíše na Silvestra než týden před Štědrým dnem. Ale tímto jsem alespoň oslavil dvouleté výročí zhlédnutí komedie Situace je vážná, nikoli však zoufalá rovněž od dua Lefebvre+Besnard. A celkově už se hodlám věnovat do konce roku jen veselým filmům, a tohle svým způsobem veselé bylo dost.....Ve správné náladě to nebyl špatný úlet, mám vlastně podobné rád, mnoha směrech je to určitě originální film, na který jen tak nezapomenu.:o Možná bych ho bral hlavně jako experiment, co všechno je vlastně možné (:D), ale jako takový právě nebyl špátný. Pro úplně stoprocentě dobrý úlet mi tady chybělo trošku zběsilejší tempo, a taky parťák na sledování, abych se tomu měl s kým vysmát. Ovšem obavám se, že tohle bych si málokomu troufl pustit.:D I tak z mé strany spokojenost. Ale abych navázal na svůj tři roky koment ze zlatého Adventu 2019 - pořád bych si dal cukroví. P.S. Jestli se dá něco doopravdy objektivně pochválit, tak líbezná hudba. () (méně) (více)
Byla by to skvělá komedie, kdyby se s tím nápadem pracovalo jinak. Když se na začátku dozvíme, že hrdina vynalezl látku, která u lidí odbourává zábrany, je logické očekávat příběh macourkovského ražení, plný duševních proměn. Člověk by si myslel, že uvidíme, co se stane, když se tento veselý plyn dostane mezi lidi a ti se dočista vykašlou na konvence a následky svého počínání. Tak bohužel. Celý film je o tom, jak se skupina mafiánů snaží ten vynález ukrást. Pořád se jezdí v autech, střílí a někým je stále smýkáno nebo hmožděno. Lefebvre nehraje žádného potřeštěnce, jak slibuje název, ale dost možná nejvyrovnanějšího hrdinu své kariéry. S logikou děje si nikdo hlavu nelámal. Tak. To bylo strohé analytické hodnocení pro racionální diváky s oběma nohama na zemi. A teď něco pro nás, infantilní pošetilce: Opravdu nevím, proč jsou ve filmu postavy Lefebvrových rodičů, co se chtějí vzájemně zlikvidovat, ani k čemu je příběhu prostředí westernového městečka. Ale právě v tom je určitý půvab toho filmu. Jako by ho natočila skupinka pětiletých dětí. S ničím se moc nepáraly, hlavně tam napraly všechno, co se jim líbí a co je momentálně napadlo. :-) Ťukejte si na čelo, říkejte mi cvoku, utrhněte mi hlavu a povařte ji tři minuty ve slané vodě, já stejně musím přiznat, že jsem se solidně pobavil. Kde jinde uvidíte Bernarda "buldočí ksicht" Bliera ve stetsonu, kterak jede koňmo po dálnici? 60% ()
Reklama