Bohéma
Režie:
Robert SedláčekScénář:
Tereza BrdečkováKamera:
Petr KoblovskýHudba:
Michal RatajHrají:
Michal Dlouhý, Vladimír Javorský, Jaroslav Plesl, Saša Rašilov nejml., Judit Pecháček, Michal Balcar, Ondřej Pavelka, Jan Hájek, David Novotný, Pavel Batěk, Petr Stach, Rostislav Novák ml. (více)Obsahy(1)
Heydrich (P. Marek) ve svém tajném nástupním projevu svým soukmenovcům přednesl, jak si to s Čechy dále představuje. Středoevropský prostor je podle něj potřeba od Čechů vyčistit a ty, které nepůjde ani přesídlit ani převychovat, je třeba zlikvidovat. Treuhänder Českého filmového ústředí, Willy Söhnel (J. Hájek), sudetský Němec a milenec herečky Lili Krallové (J. Bárdos, fiktivní postava Bohémy), byl projevu přítomen a s fanatickým hajlováním se s jeho myšlenkami plně ztotožnil. Po válce se mu pak podařilo prodat všechno, co udělal v rámci své funkce pro český film, a bez trestu zmizet z republiky. Sevření nacistické drtičky vrcholí. Filmová bohéma ale žije naplno, byť s vědomím, že se žádný z nich nemusí dožít rána. Buď se zapojují do odboje, jako třeba Štěpánek (M. Dlouhý) nebo Arnošt (M. Balcar), nebo navazují překotné milostné vztahy. Zásadní postavou je Miloš Havel (J. Plesl), předválečný filmový magnát, který podepsal příslovečnou smlouvu s ďáblem, když prodal své ateliéry Němcům. Na oplátku se ale mohou, dokonce se státní subvencí, natáčet české filmy. Herci a zaměstnanci Barrandova mají práci a kina praskají ve švech, i když všechny české filmy „zdobí" potupné německé titulky. Miloš Havel žije na hraně, musí se stýkat s Němci, ale zároveň poskytuje záchrannou síť mnoha potřebným. Na jedné straně se pořádají opulentní večírky, na straně druhé, za zdmi ateliérů, teče krev. Plakáty se jmény popravených za schvalování atentátu na Heydricha visí všude. (Česká televize)
(více)Recenze (25)
Je to špatný, atmosféra vůbec nefunguje, plus ta otřesně debilní vsuvka z osmašedesátýho to celý zabíjí. Nechápu, proč to Sedláček nenatáčel podle skutečnosti a Brdečková se nedržela dobových faktů. Takhle je z toho zbytečná a nepřehledná fikce, zasmrádlá červenou knihovnou. A hudba je naprosto zcestná. ()
Dramaticky další jednotvárný díl se Sedláčkovým postelovým vodoznakem a aby toho nebylo dost, tvůrci se za rohem škodolibě baví reakcemi diváků na řádění tetky Julky z válečného Velkomaďarska. S vážností a kvalitně zahrané role Nového a Štěpánka, nevyužitý potenciál cimburovské scény a okolností kolem. ()
Za mě dobrej díl, hlavně díky pánům Dlouhému a Rašilovovi. Lilly Krallová už mi tady nevadila, spíš i naopak. Celkově byl díl lepší než první, o něco slabší, možná i srovnatelný s druhým. Čirou náhodou jsem si mimochodem pár hodin předtím pouštěl Anthropoid, takže jsem v ten samý den pohlédl na atentát ze dvou různých stran. ()
Je fakt, že je to celé takové neucelené, jsou to stále jen jakési střípky ze života jednotlivých herců za války a nevytváří to dohromady žádný pořádný příběh. Ale musím vyzdvihnout, asi i díky absenci pana Javorského po většinu dílu, dobré herecké výkony Jaroslava Plesla a Michala Dlouhého. Linie s Ondřejem Pavelkou je naopak i nadále naprosto k ničemu. ()
Ne, po třetím díle jsem přesvědčen, že je špatně celý koncept seriálu. Veliké množstí postav naprosto trhá continuitu vyprávění, empatie s kýmkoli takřa není možná, protože jednou jsem děním tam, po duhý zase onde. Přitom Robert Sedláček režisérsky rozhodně nepropadá u některých scén (gestapo, divadlo, porod) jsem měl hodně malou dušičku. Z herců už jsem chválil pana Javorskýho a to neodvolám, protože když jsem pozoroval mimiku jeho gest v útržku hry "Přednosta stanice" měl jsem za to, že vidím Vlastu Buriana, to je vynikající ukázka hereckého supertelanetu pana Javorského. Ovšem krom něj a Michala Dlouhýho, přidávám do placu další jméno, Saša Rašilov i on se mě v roli Oldy Novýho velmi líbí, velmi. Takže už jsem rezignoval a Bohému si budu užívat po scénách a po hereckých výkonech. ()
Galerie (36)
Zajímavosti (4)
- Podle autorky scénáře Terezy Brdečkové je odbojová činnost Zdeňka Štěpánka (Michal Dlouhý) pouhá fikce, nic takového se při studiu historických pramenů nezjistilo. (sator)
- Králová (Judit Bárdos) dostala darem vůz Tatra 75. Jednalo se o osobní automobil vyráběný českou automobilkou Tatra v Kopřivnici od roku 1934. Během pěti let bylo vyrobeno 4 501 kusů. Výroba byla ukončena v roce 1942. (sator)
Reklama