Režie:
Alfonso Gomez-RejonScénář:
Michael MitnickKamera:
Jung-hoon JungHrají:
Benedict Cumberbatch, Michael Shannon, Nicholas Hoult, Tom Holland, Katherine Waterston, Stanley Townsend, Tuppence Middleton, Matthew Macfadyen (více)VOD (1)
Obsahy(2)
V roce 1880 představuje Thomas Edison svou elektrickou žárovku a plánuje distribuovat elektrickou energii pomocí stejnosměrného proudu (DC). George Westinghouse, úspěšný podnikatel a vynálezce, se o technologii zajímá, ale Edison ho odmítne. Westinghouse se pak snaží dokázat, že jeho střídavý proud (AC) je lepší. Edison a Westinghouse soupeří o získání amerických měst pro své systémy. Westinghouse demonstruje svůj elektrický proud v Great Barrington v březnu 1886. Následně přijíždí do Spojených států vynálezce Nikola Tesla a začíná pracovat s Edisonem, ale je zklamaný jeho neochotou změnit názor, že Westinghousův proud je lepší. Tesla pak Edisona opouští. Edison se snaží chránit své patenty a žaluje Westinghouse za krádež nápadu. Edison tvrdí, že AC je nebezpečný, zatímco Westinghouse hájí jeho technické výhody. Oba čelí finančním problémům. Edison prodává svůj mluvící stroj „The Phonograph“. Aby Edison poškodil pověst střídavého proudu, ukazuje, jak snadno střídavým elektrickým proudem zabije zvířata, a tajně pomáhá tvůrcům elektrického křesla. Westinghouse odhaluje, že Edison pomáhá vyvíjet elektrické křeslo, a zveřejňuje informaci v tisku... (TV Nova)
(více)Videa (2)
Recenze (26)
Těžké zklamání a za ty dlouhé roky čekání to fakt nestalo. Cumberbatch je sice standardně výborný, stejně tak i Tom Holland, kamera a střih fajn, atmosféra se taky povedla. Jinak vůbec nic. Příběh se strašlivě vleče a je absolutně nudný a nezajímavý a není tam snad jediná dobrá scéna. A přitom je to vážně škoda, tohle mohl být megahit, kdyby to bylo dobře napsané a natočené, což není. Ale na světě existují i horší filmy, takže asi tak. 50%. ()
Mě upřímně sledovat The Current War neskutečně nudilo, a to i přes svůj vážně zběsilý styl vyprávění, kdy je publikum od prvních až do posledních vteřin doslova zasypáváno hromadami informací a událostí, což by bylo v jiném typu filmu jistě vítaným prvkem, ve snímku s takovýmto obsahem to ovšem působí zcela naopak, takže pokud není divák zasvěceným fyzikálním nadšencem, tak po většinu stopáže si může užívat tak akorát buď herecké výkony, případně atmosféru, či vizuální pojetí filmu, ale po dějové stránce mu prostě není umožněno se bavit, jelikož se tu skutečně po celou dobu neřeší naprosto nic jiného, než pojmy z daného oboru, navíc ve velmi zkratkovitém podání, tudíž bez jakéhokoliv vysvětlování a když přeci jen dojde k nějaké té scéně, která se snaží tvářit přeci jen více polopaticky, tak pak zas působí vyloženě mdle, a tak ani tímto způsobem nedokáže vtáhnout do děje. Kvůli tomu tak na mě celá tato podívaná působí jen jako naprosto chladně odvyprávěný sled jistých událostí, bez emocí, bez výrazných a dramaticky funkčních momentů, a vlastně celkově bez čehokoliv, co by mohlo většinovou část obecenstva zaujmout, jelikož třeba i tak výrazné obsazení, jaké se tvůrcům podařilo nalákat na tento svůj projekt, nedokázalo film oživit, což ovšem není vina herců, nýbrž opět filmařů a scénáře, který jim to prostě žádným způsobem v jejich zcela nezajímavě a fádně pojatých postavách neumožnili. A protože ani též již zmiňovaná vizuální podoba filmu a s ní spjatá atmosféra nepůsobí kdovíjak přesvědčivě, tak můj výsledný dojem z tohoto snímku vyznívá vyloženě podprůměrně a bez jakékoliv náznaku zájmu. ()
V úvodu se praví, že toto filmové dílo je „inspirováno skutečnými událostmi“, tzn. že to, co nám zde filmoví tvůrci předkládají, nemusí zcela přesně odpovídat skutečnosti. Dobře, tak v tom nebudu šťourat, rámcově to snad sedí. Film totiž podle mého názoru ukazuje především to, jak pomalý a obtížný je vědecko-technický pokrok lidstva. I tak inteligentní člověk jako byl Edison urputně lpěl na stejnosměrném poudu, přestože výhody střídavého proudu byly zvláště při transportu zřejmé. Však se to v tom filmu vysvětluje. – Symbolem ubohosti stavu současné techniky jsou pro mě mobilní telefony, protože se musí dobíjet, aby „nechcíply“. Jak to, že ještě nikdo nevymyslel metodu jejich samostatného dobíjení, třeba pomocí solární energie, změn okolní teploty nebo změn atmosférického tlaku? Možná by zde pomohlo využití supravodivých materiálů fungujících za pokojové teploty. Na webu nedávno proskočila zpráva, že takový materiál už někde vyrobili. Pokud je to pravda, můžeme se někdy v budoucnu dočkat komerčního využití tohoto vynálezu. Takový samodobíjecí mobil bych si snad i koupil. Ovšem zprávám z internetu nelze věřit. Už před více lety tam psali, že vědci geneticky upravili lihové kvasinky, které sice pořád žerou cukr, ale místo etanolu produkují morfin. Od té doby jsem se na ně několikrát ptal v drogerii, ale prodejce o ničem takovém nikdy neslyšel. ()
Vydržela jsem jen asi 40 minut. Dlouho jsem hledala, kde je Tesla a on nikde. Nebyl film před lety inzerován jako souboj Edison Tesla? Potom mi unikl z hledáčku a tak jsem se včera těšila, jak asi amíci tuto látku pojali. Ale bylo to mnohem horší, než jsem čekala. Šokujícně horší a tak dávám odpad. Kvůli tomu brutálnímu odsunutí Tesly úplně na okraj horizontu. Hnus. Ale i kvůli samým nepřehledným salonním kecům bez zajímavosti sem tam. Pánové a paničky, nějaký dětičky...nuda. Benedikt ovšem zahrál toho ....eh...člověka skvěle. ()
Výborný film se skvělou atmosférou a vůbec nechápu to nízké hodnocení tady. Naprosto přesně reflektuje tehdejší bitvu o střídavý a stejnosměrný proud. Myslím, že česká varinata názvu "Vysoké napětí", která se objevila v knížce "Továrna na sny" je velmi výstižná. Trochu mě baví ty výtky mnohých vůči Teslovi. Prý tu měl málo místa, Američané se nedovedli smířit s jeho genialitou atd. atd. Je mi líto, milí ezofantazáci Teslova božství, ale jeho role je v tomto filmu historicky maximálně přesná. Více dějepisu, méně ezokravin bych doporučil. A právě z úcty ke genialitě Tesly (a odporu k cirkusu, který kolem něj vytvořil nesčetný zástup ezokašparů - za který si ovšem Tesla mohl ke sklonku života tak trochu sám) musím vypíchnout tenhle maximálně realistický pohled na jeho osobnost. A totéž platí o Edisonovi, Westinghouseovi a dalších. Miluju historická dramata a o to víc, pokud se vyhýbají hollywoodské romantizující limonádě. Current War je téměř dokumentární dramtizací a to fakt cením. Nicméně vyprávění je strašně zbrklé, až klipovitě naservírované. Režisér sice v druhé části filmu trochu poleví, ale i tak by divák ocenil ještě větší přibrždění a zastavení se nad významnými dramatickými momenty. Myslím, že to Gomez-Rejonovi ke konci došlo a proto přestal nesmyslně těkat mezi obrazy, a tak nám naservíroval výborný moment setkání Westingouse s Teslou v hotelu (kde Tesla dlužil splátku, což je prostě historický fakt, Tesla takhle žil skoro celý život - po hotelích a bez prostředků) nebo skvělý závěrečný rozhovor o žárovce mezi Edisonem a Westinghousem na závěr. Je to trochu škoda. Místo opulentního střetu ve stylu Formanova Amadea, který se skládá ze série fantasticky napsaných a zrežírovaných epizod, tu máme útržkovitou mozaiku fenomenálně pojatých momentů, ale než se stačíte na cokoliv zaměřit, vžít se do situace, prožívat něco s aktéry, už jsme jinde a dějou se jiné věci. Nicméně poctivé čtyři hvězdy si tenhle film opravdu zaslouží a žvásty o Teslovi neberte vážně. Tenhle film nabízí realitu, ne ezobáchorky. Teslova role je tu přiměřeně velká k roli, kterou historicky v této elektrické válce sehrál. Není malá, není bulvárně nabubřelá. Je akurátní. ()
Galerie (31)
Zajímavosti (5)
- Natáčelo se v Londýně a jeho okolí. (PaTeXx)
- Původně měl film režírovat Ben Stiller. O roli Thomase Edisona usiloval také Jake Gyllenhaal. (PaTeXx)
- Celosvětová premiéra proběhla 9. září 2017 na Mezinárodním filmovém festivalu v Torontu. (BMW12)
Reklama