Scénář:
June MathisHrají:
Ramon Novarro, Francis X. Bushman, May McAvoy, Betty Bronson, Claire McDowell, Kathleen Key, Carmel Myers, Nigel De Brulier, Mitchell Lewis, Leo White (více)Obsahy(1)
Po velmi úspěšné novele genárala Lew Wallace, po úspěšné divadelní hře a po krátkém patnáctiminutovém krátkometrážním filmu z roku 1907 se Ben Hur dočkal velkolepého zpracování ve filmové podobě. A tou je němá verze z roku 1925. Židovský princ Juda Ben Hur žijící se svou matkou a sestrou v Jeruzalémě, se po letech setkává se svým dětským přítelem Messalou. Messala, vychovám římany, se stal tribunem a je naplněn římskou filozofií o dobývání světa, čímž mezi dávnými příteli vznikne nepřátelství. Při nešťastné nehodě je zraněn vysoce postavený římský důstojník a Messala pošle Ben Hura na galeje a jeho matku a sestru uvězní. Juda přežívá na galejích pouze díky touze po pomstě a víře v Boha. Při námořní bitvě, kdy je loď na které sloužil potopena, zachrání život římanu Qiuntu Arriovi, veliteli lodě. Quintus přijme Judu za svého syna a společně odjíždějí do Říma, kde se Juda stává idolem tehdejších obyvtel díky svým vítězství v závodech koňských čtyřspřeží. Odjíždí ale do své rodné Judee a Jeruzaléma, aby našel zbytek své rodiny a pomstil se Messalovi.
Na svou dobu byl Ben Hur velmi převratný, protože používal rané verze Trechnicoloru, mnoho kostýmů a scén. V době, kdy nejdražší filmy stály 200 000 dolarů, stál Ben Hur neuvěřitelné 4 miliony dolarů. Kromě příběhu Judy Ben Hura je film zaměřen i na příběh Ježíše Krista. Zajímavostí je i to, že na tomto zpracování se podíleli William Wyler a Sam Zimbalist, režisér a producent nejslavnější filmové podoby tohoto příběhu z roku 1959, který získal úctyhodných 11 Oscarů. (Sharlay)
(více)Recenze (29)
Epické filmové dílo, které snad dodnes ovlivňuje historické velkoprodukce. Snímek, který i přes své stáří prakticky vůbec nenudí, ba - dokáže i nadchnout. Půl hvězdy dolů za přece jen dost dotěrnou křesťanskou agitku, druhá polovina pryč za životy těch 100 koní, které stálo natáčení scény velkého dostihu. ()
NFR 1997 ()
Opravdový kmet mezi okázalými historickými velkofilmy. Film dlouhý, ale ne k nepřežití, film němý, ale nově opatřený vynikajícím orchestrálním soundtrackem dirigovaným Carlem Davisem, film černobílý, ale obsahující i několik barevných scén, film silně náboženský založený, ale až na posledních pár minut, jež by mohly posloužit coby ilustrace Bible, svou pobožností neprudící. Mnohé velkolepě pojaté scény se vám nejspíš vryjí do paměti, ať už přepadení římského loďstva piráty, nebo monumentální závod čtyřspřeží, známý hlavně z pozdější verze Williama Wylera. Ben Hur je pořádným kusem filmařiny, který dá připomenout zašlou slávu němého filmu a mistrovské způsoby vyprávění vlastní mnohým tehdejším režisérům, jako třeba právě Fredu Niblovi. 85% ()
║Rozpočet $3,9milióna║Tržby USA $4,558,000║Tržby Celosvetovo $10,738,000║ /90%/ ()
Ben Hur je asi jedný film, jehož remake byl úspěšnější a lepší než jeho originál. Nutno ovšem přiznat, že tento němý snímek mohl těžko konkurovat veleslavnému filmu s Charltonem Hestonem, jenž se poté stal rekordním sběratelem Oscarů. Němý Ben Hur má trochu pomalejší rozjezd. Přesto však v některých aspektech svůj remake dostihuje. Jsou to skvělé masové scény a rovněž famózní závod koňských čtyřspřeží. Kdyby tak šlo tuto němou verzi ozvučit, sám bych byl mnohem zvědav, která verze by v mých očích byla lepší. Jedno je nezpochybnitelné. Tato původní byla vzhledem k mrtvým koním krvavější. Originálního Ben Hura však lze milovníkům němých filmů jen doporučit a po mých zkušenostech nejlépe před zhlédutím verze z roku 1960. ()
Ben-Hur z roku 1925 je už druhou adaptací románu generála Lew Wallace.I když má v podtitulu příběh Krista je to především příběh o útrapách mladého židovského knížete Judy Ben-Hura.Dlouhý a těžko stravitelný román je zde převeden do kouzelné formy.Náladu a dojem z filmu umocňuje použití barevných filtrů.Zvláštně je zde zpodobněno malomocenství-malomocní mají obličeje tmavě nalíčené.Známý závod kvadrig nemá šanci v němém filmu tolik vyniknout,protože koně se hýbou příliš rychle než aby 18 snímků za sekundu mohlo zachytit plynulý pohyb,proto se pohybují trochu trhaně.V jednom z dokuentů o Ben Hurovi bylo řečeno,že při scéně námořní bitvy že lodě začaly hořet doopravdy a někteří komparzisti se utopili.Herci trochu své grimasy a gesta přehánějí,ale v celku to na výsledném efektu nezanechává žádný zvláštní dopad. ()
Strhující podívaná, ze které si veleslavný remake vypůjčil více, než bych čekal, a ještě to několikrát vylepšil. Překvapilo mě navíc, jak je tento Ben Hur odvážný až surový. Zejména tedy během námořní bitvy se dějí věci nevídané, ať už se zrovna mává hlavou nabodnutou na meči nebo proráží loď beranidlem s uvázaným otrokem. Nebýt rozplizlého závěru, kde je zbytečně zapleteno shánění legií na pomoc králi a naopak trochu odbyto shledání s matkou a sestrou, dal bych pět hvězd. ()
Ben-Hur ročník '25 rozhodně nezapře fakt, že jde o nejdražší film němé éry... Grandiózně pojatý příběh knížete Hura je od prvích okamžiků až po epilog napěchovaný napětím, krásnými nákladnými scénami, velkolepými námořními bitvami, závodem kvadrig atd. atd.... Prolínání životních osudů mladého knížete a Ježíše zdůrazněné kolorovaným odlišením "Kristových scén" sice na mě místy působilo rušivě, ale zřejmě mělo svůj smysl, jenž bude odhalen v závěru filmu (nechci spoilerovat), ovšem každému asi je jasné, jaký obecný smysl může mít Ježíšova přítomnost. Zfilmované úryvky evangelií jsou pojaty tradičně, typické je v tomto ohledu zpracování poslední večeře, která je do posledního detailu pohyblivou kopií da Vinciho fresky. Pouze Kristovu tvář během celého filmu ani jednou nespatříme. Ovšem tou hlavní postavou tady není "židovský král", ale mladý Juda, jehož strastiplný příběh je sice vyprávěn napínavě, ovšem scénář se v některých okamžicích nevyhnul dějovým zkratkám a okatým berličkám. I toho patosu v závěru by mohlo být míň. Celkově se mi ale tenhle snímek ohromně líbil a dlouho jsem váhal, jestli nedat plný počet. ()
Úchvatný kolos medzi ( nielen ) nemými historickými veľkofilmami. Snímok, ktorý vo svoje epičnosti strčí do vrecka aj niektoré dnešné filmy a to s prehľadom. Z doby bez digitálnych technológií. Klobúk dolu. Obe hlavné akčné scény ( námorná bitka a závod vozov ) sú precízne choreografované a nasnímané a verím, že aj divák, ktorému nemý film nevonia určite uzná, že sú dokonalé. Excelentný trhák. ()
Slavnější verzi s Charltonem Hestonem, jsem samozřejmě taky viděl. Když bych měl oba filmy srovnat tak asi trochu vede, ale to nic nemění na tom, že němý Ben Hur je zcela strhující podívaná bez jediného kazu. ()
Výborne zadaptovaná verzia Ben-Hura sa môže pýšiť perfektnou výpravou, leskom farieb a žiarivých efektov. Za tie 2 a pol hodinky ide o naozaj perfektné remeslo, do ktorého tvorcovia vmiešali postavy s emóciami a túžbami, ako i široké masy komparzov, ktoré zase lepšie odrážajú identitu doby a miesta. A napokon, môžem teda skutočne s čistým svedomím povedať, že v tomto prípade sa podarilo remakeu s Charltonom Hestonom natočiť ešte pôsobivejší a nádhernejší film ako tejto slávnej nemej verzii. ()
pre mna je Wajlerova verzia z 1959 absolutna spicka, tu este ani nejestvoval zvukovy film, ktory prisiel na svet az 1927, navyse na 2,5 hodiny mi treba plechovu prdel, a to ja nemam, mam klasicku o dvoch polkach : 70 % ()
Pokud se nepletu, tak se jednalo o první němý film, který jsem viděla (pokud nepočítám Artist z roku 2009). A nemohla jsem začít lépe. Trochu jse se bála stopáže 143 minut a říkala si, že u toho možná usnu, když se tam vůbec nemluví, jak já se spletla! Jsem z toho filmu naprosto odvařená a nikdy bych neřekla, že by mě to mohlo bavit, hodně tomu pomáhá naprosto dokonalý hudbení doprovod. Herecké výkony jsou taky skvělé, občas jsem měla pocit, že je to někdy přehrávané, na druhou stranu, nemohli jak jinak vyjádřit pocity než výrazy a gestami. Původně jsem dala 4*, ale jelikož o něm nemůžu přestat básnit a neustále nad ním přemýšlím, tak jsem musela dát plný počet a je to rozhodně zasloužený. ()
Asi najlepší nemý film, ako som videl. Úchvatná výprava, veľkoleposť a nadčasovosť vo všetkých smeroch. Zaujímavé, ako sa dokázali filmoví tvorcovia v 20. rokoch v niektorých momentoch vyhrať so svojim dielom. ()
S ohledem na rok výroby vpravdě mistrovské monumentální dílo, které beze zbytku využívá všech možností éry němého filmu. Nicméně ... nejvíc mě zasáhly úvodní scény, vztahující se k narození Spasitele: Tvář Panny Marie ... čistá a neposvrněná ... vyjadřující pokoru, soucit, odevzdání - ale i vnitřní sílu, která je schopna pohnout vesmírem. Sama za sebe můžu říct, že jde o jeden z nejpůsobivějších filmových obrazů, které jsem kdy měla možnost vidět ... a nejsem přesvědčená, že by ho digitální 21. století dokázalo trumfnout. Protože odráží i dobový styl herectví, které umělo vyjádřit veškerá hnutí mysli beze slov, a přitom - s ohledem na náboženský námět - se uchýlilo k uměleckému projevu velice výmluvnému, leč uměřenému. Další vývoj zápletky, jakkoli propracovaný a VELICE velkofilmově pojatý, už úvodní hluboký zážitek nezastínil. V porovnání s ním se naopak závěr, zaměřený na poslední dny pobytu Ježíše na Zemi, drží maličko při zdi - ač použil veskrze inovativní formu, nedokázal mi jejím prostřednictvím předat takovou šíři a hloubku emocí, jakou by si finále příběhu zasloužilo. 4,5* ... a pro tentokrát oproti svým zvyklostem zaokrouhluju nahoru ... snad pro Panenku Marii. P.S.: 1) S celkovým vyzněním, daným knižní předlohou, se pochopitelně nemusíte ztotožnit. Dle mého soukromého názoru (který už jsem prezentovala v novějších verzích "Ben Hura" - z roku 1959 a z roku 2010) většinu bitev bezbřehou a bezpodmínečnou láskou k nepříteli nevyhrajete. Jediné, čeho takovým přístupem dosáhnete, bude zotročení či rovnou likvidace vás samotných, vaší rodiny, všech vašich blízkých i vzdálených sousedů - a následné obsazení a vyrabování vaší domoviny. Kdepak ... milosrdenství a odpuštění můžete trousit kolem sebe, až pokud vyhrajete - a nepřítel se ocitne ve vaší moci a na kolenou. Dlužno podotknout, že i křesťanství samotné prošlo určitým, ne zrovna křesťanským vývojem, když se právě jeho jménem vedly války - nejen obranné, ale i dobyvačné ... a k větší slávě Boží se kolonizovala cizí území - než se z většiny z nás stali bezvěrci. A tak bylo nutné vynajít jiné symboly - "svobodu a demokracii" ... "západní hodnoty" ... a "humanitární důvody", ospravedlňující novodobé válečnické invaze, které probíhají - jak pozoruhodné (!) - bez oficiálního vyhlášení války ... patrně proto, aby nebylo na první pohled zřejmé, kdo je útočník a kdo napadený. Z toho vyplývá, že jednou skončíme v pekle ... pokud existuje Ďábel; 2) Hodnotím FILM ... filmový záznam z němé éry - z filmového pravěku, který měl odlišná měřítka pro ztráty. Tudíž se snažím nemyslet na oběti ... ty z říše zvířat mě vždycky dojímaly víc, protože člověk se může rozhodnout - poté, co vyhodnotí možná rizika, ale kupříkladu takový koník obyčejně nemívá moc na výběr. ()
Překvapivě velkolepé, srovnatelné se svým mladším, jedenáctioscarovým bratříčkem. Skvělé akční scény, na svou dobu dobré herecké výkony a překvapivé užití barevných částí - ve své době to musela být skutečně pecka. ()
Stare filmy maji v sobe neco magickeho, ta uzasna atmosfera, kterou dela kamera kdy herci vypadaji jako neco temer eterickeho. Moc jsem byl zvedav jak tento filmovy kousek Ben-Hura dopadl a musim priznat, ze jsem byl ohromen tim jak filmari dokazali i v tak mladem veku kinematografie zvladnout spoustu uzasnych triku a scen. Meritko s jakym je zpracovan zavod kvadrig je doslova dechberouci a musim uznat ze tehdejsi filmari byly neskutecni machri a geniove. Je zde krasne patrne kolik insipirace pouzil Wyler ve zpracovani tohoto eposu z roku 1959 a jak moc se snazil prenest uzasnou atmosferu z teto doposud neme verze do verze plne mluvene a sirokouhle. ()
Historický velkofilm z roku 1925, nejdražší film němé éry. Režie je výborná, herci jsou většinou na poměry němých filmů nadprůměrní, nejlepší herecký výkon ve filmu předvedl Frank Currier (Quintus Arrius) a Ramon Novarro byl jako Ben-Hur dost dobrý. Výprava je fantastické, perfektně natočené scény, kamera úžasná. Jeden z klenotů němého filmu. ()
Původní kopie BENA - HURA 1925 byla nalezena v Českém filmovém archivu. ()
Bez nadsazky vpodstate srovnatelne se slavnou 11cti-oscarovou verzi z r. 59, coz doted nechapu, kdyz to tocili v r. 25! I kdyz je to samozrejme neme, ten styl vypraveni, prace s herci i kamerou, snaha o dramaticke momenty...to vsechno uz filmari umeli tenkrat a ja jen smekam. Jestlize se da zcela vpohode koukat na neco, co je temer 100 let stare a clovek ma z toho plnohodnotny filmovy zazitek, tak si rikam, jestli oni nebyli tenkrat tak trochu kouzelnici. Dneska mame tuny CGI triku, ale treba sceny v cirku v tomhle pravekem snimku, kdy jeste lidi ani netusili, co je to pocitac, strci i lecktere dnesni (zvlaste televizni) kusy do kapsy. Vsechny ty ochozy plne lidi, vysoke steny, sloupy...nebo i ta namorni bitva...jsou tu sceny doslova se stovkami, ba tisici lidi (vsak se pry jedna o nejdrazsi nemy film v historii). To si dovolim rict si i dnesni filmari jen malokdy muzou dovolit a vsechno prave nahrazuji klonovanim postav v pocitaci. Tady je to vse poctive. Dokonce je tu i par scen plnobarevnych - ale nedokazu rict, zda nevznikly nejak dodatecne pri dig. remasteru, protoze vetsina scen je cernobilych nebo sepiovych. Sice je obraz 4:3 a absence mluveneho slova samozrejme velmi ubira na emotivite, protoze intonace lid. hlasu je proste nenahraditelna, ale i tak se jedna o poutavy snimek, protoze uz predloha Lew Wallace je silnym pribehem sama o sobe. Zidovsky knize z rodu Hur je kvuli nestastne nehode svym byvalym pritelem Messalou zatcen i s matkou a sestrou a je poslan na galeje. Podari se mu vsak zachranit zivot namornimu veliteli, ktery jej adoptuje, cimz Juda opet ziskava svobodu a patra po sve rodine, aby se nakonec v cirku v zavode quadrig utkal s nenavidenym Messalou. To vse doplnene o paralelni prvky z Kristova zivota, Hurova dalobyserict soubeznika, coz film pozveda na vyssi uroven. Film je v dnes dostupne verzi obohacen o hudbu a zvuky, takze chybi opravdu jen mluvena rec. R. Novarro (Ben Hur) je sice na muj vkus trochu zzenstily a hlavne maly, ale da se na nej zvyknout. I kdyz teda ta "plavecka cepice", co mu nasadili na zavody, vypadala debilne :) Zenske postavy jsou asi presne to, co si clovek vybavi, kdyz se rekne "pocatek stoleti" - takovy ten bledy makeup, pouze ostre malovane rty a oci, jen lehoulinka sexualita. Celkove opravdu neskutecne prekvapeni a stoji za to, precist si Zajimavosti. Akorat nedoporucuji pro milovniky zvirat - pokud vazne pri nataceni zemrelo pres sto koni, mohli by dostat infarkt O:) ()
Reklama