Režie:
Alexandr PtuškoHudba:
Igor MorozovHrají:
Boris Andrejev, Andrej Abrikosov, Ninel Myškova, Michail Pugovkin, Sergej Stoljarov, Sergej Martinson, Ija Arepina, Vladimir Solovjov, Tamara Nosova (více)Obsahy(1)
Film na motivy dávné ruské báje o udatném bohatýru Iljovi Muromcovi, který uchránil ruskou zem před Tatary. Tatarský nátlak v zemi roste. Teprve když je téměř celá země vydána na pospas Tatarům, rozpomene se kníže Vladimír na Ilju Muromce a žádá ho o pomoc. V rozhodující bitvě zachrání Ilja nejen město Kyjev, ale také celou ruskou zem a Tataři jsou poraženi. Nakonec se statečný bohatýr po letech setkává s ženou Vasilisou a synem Sokolíkem, kteří byli celou tu dobu drženi v zajetí. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (32)
Velkolepá výpravná pohádka z ruských bylin. Ilja je správný ruský medvěd, bohatýr a hrdina, který se ani draka nelekne. Co na tom, že Ilja je od začátku o generaci starší, než by měl být? Na konci se to srovná a vedle Sokolíka vypadá už tak jak tatík Muromec vypadat má. Hrdina bez bázně a hany, který se nenechá zlomit ani tím, když ho jeho panovník, kníže Vladimír, Jasné slunéčko (tatínek Ludmily, i když to se tu pochopitelně nezmiňuje) nespravedlivě uvrhne do vězení. Proč by se taky lámal, když tam má ubrousek "chleb a solka", při jehož tkaní jsem konečně pochopila, jak vzniká ubrousku, prostři se. Prostě tam zdroje toho jídla musíte vetkat. Ta scéna tkaní ubrousku je moje srdcová záležitost. Veverky, bílý králík (který navíc umí bubnovat), lištička, čáp ..... ()
5/10 První sovětský Cinemascope film se stereozvukem není ledajakou podívanou – pojednává o největším ruském hrdinovi všech dob Iljovi Muromcovi – o jeho zázračné proměně z nemohoucího kripla na nadpozemského bohatýra a o některých jeho skutcích, co pro blaho své vlasti vykonal: porážka východních nájezdníků na čele s chánem Kalinem, napravení vztahu knížete Vladimíra ke svým poddaným, zatočení se zrádcovskými bojary, lapení zlého skřeta trápícího pocestné, zabití draka ohrožujícího město Kijev,… V první řadě jsem byl šokován výzorem tohoto bohatýra – v mých představách se jednalo vždy o mladého a perspektivního junáka a roli ve filmu dostal 50ti-letý strejda, jehož rodiče při požehnání vypadají jako mladší sourozenci. Režisér zřejmě nechtěl měnit statnou postavu s rychle ubíhajícím věkem jeho syna Sokolíka. Další zklamání: hodně známá masová scéna divokých nájezdníků řítících se na Kijev se ukázala jako 2-3projekce a ne jako reálný dav, šermování a soubojů bylo nemnoho, takže výsledný dojem z filmu zachraňovali aspoň nadpřirozené postavy draka a skřeta. Nicméně teď už je mi v celku jasné, co posloužilo jako inspirace pro pozdější Barbary Conany a podobné Excalibury. ()
Vcelku souhlasím s komentářem Cervenaka. Umělecký film, ruská bylina v obrazech, vzhledem k době vzniku jsou některé scény opravdu pozoruhodné (triky, poetické obrazy, množství postav atd.) - ovšem nad tím patosem a "mládencem" Iljou Muromcem se musí přimhouřit oči...Podle tradice byl Ilja až do 33 let chromý, ale pak se uzdravil a vynikal obrovskou silou. Pro zajímavost: v pravoslavné církvi je uctíván jako ctihodný. ()
Uvážíme-li, že toto dílo je nutné srovnávat s výplody jako je SUPERMAN či různé velkosériové westerny, jde o veskrz zdařilou filmovou adaptaci ruské hrdinské epiky, která v měčítcích doby svého natočení reprezentuje určitě vysoký nadprůměr. Vedle srovnatelných současných polských filmů (KDYŽ SLUNCE BYLO PÁNEM) i českých storchovských Schmidtových adaptací by toto srovnání sice nevyznělo zdaleka tak pochvalně, ale i tak na tomto filmu pořád ještě něco bude. Sloučení kumánských a tatarských vpádů do doby prvního ruského panovníka-sjednotitele sv. Vladimíra (978-1015), přijetí křesťanství (988) a současně respektování faktu, že Kijev, první velká metropole východního Slovanstva, byla směrem na jih otevřená východoevropskými rovinami k euroasijským stepím, táhnoucím se fakticky od Pacifiku až na již Moravu (podle historika Dušana Třeštíka jednotícím prvkem by měl být výskyt proslué traviny kavylu), jsou v MUROMCOVI odrazem historicky doložených kočovnických vpádů. PRSTEN NIBELUNGŮ, ještě pozdnější zpracování podobné germánské látky ze zhruba 6. století, nasvědčuje, že východoslovanská mytologie není v Evropě osamělou. ŘITKA VIDEO mělo v tomto případě šťastnou ruku. ()
Viděl jsem takřka bezprostřeně po přečtení trilogie Bohatýr, takže moje představa o Iljovi a ostatních knížecích družinících byla celkem jasná (kdo četl ví). O to víc mě rozesmál hlavní představitel, který měl do mladíka z Karačarova hodně daleko. A úsměv vzbuzovali klasický široký ruský patos, který celý film provází, rozmáchlé výkony a některé pro mě nezapomenutelné scény, jimž jednoznačně dominuje Aljošova lest. Ta mě vyřídila. :D Asi jsem se bavil trošku jinak, než tvůrci zamýšleli, ale bavil jsem se a to je to hlavní. 60% ()
Galerie (50)
Photo © Mosfilm
![Ilja Muromec - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/641/158641372_a80a8c.jpg)
Zajímavosti (3)
- Během natáčení přišel na plac statný policista a přitočil se k Andrejevovi, zavrtěl hlavou a řekl: "Ne, ne, to je slaboch. Ten nemůže hrát Ilju Muromce" Andrejev se dopálil, vstal, chytil policistu a hodil ho do moře. Druhý den vyšel v místních novinách článek o nekontrolovatelném umělci, který topí policisty v moři. Anderej se urazil a zapřisáhl se, že již nikdy nepřijede do Jalty (Krim, Ukrajina). Své slovo dodržel. (Snorlax)
- Při natáčení statovalo 106.000 vojáků a 11.000 koní. (Snorlax)
- V roce 2001 byl film remasterován. Během padesáti let se však některá filmová políčka zcela znehodnotila. A tak se musel znovu synchronizovat zvuk, ten nyní odpovídá mezinárodnímu standardu Dolby Surround. (Snorlax)
Reklama