Režie:
Alfred HitchcockScénář:
Joseph StefanoKamera:
John L. RussellHudba:
Bernard HerrmannHrají:
Anthony Perkins, Vera Miles, John Gavin, Janet Leigh, Martin Balsam, John McIntire, Simon Oakland, Frank Albertson, Patricia Hitchcock, Vaughn Taylor (více)VOD (3)
Obsahy(3)
Půvabná úřednice z malé realitní kanceláře Marion Craneová (Janet Leighová) jednoho dne podlehne pokušení, ukradne svému šéfovi čtyřicet tisíc dolarů za poslední prodej a odjede z města, aby mohla být se svým milencem Samem (John Gavin). Ubytuje se v zapadlém Batesově motelu, který najde na málo používané vedlejší silnici. Jenže než se Marion stačí vypořádat se svými pocity viny, události naberou zcela nečekaný spád. Majitelem motelu je totiž nesmělý mladík Norman Bates (Anthony Perkins), a ten skrývá veliká tajemství jak v přilehlém rodinném domě, tak především ve své duši. Marion, Sam, soukromý detektiv Arbogast (Martin Balsam) i Marionina sestra Lila (Vera Milesová) mají před sebou dobrodružství, o jaké nikdy nestáli… Dnes již klasický hororový thriller mistra napětí Alfreda Hitchcocka patří mezi nejlepší díla tohoto tvůrce. Zejména proslulá děsivá scéna v motelové sprše se zapsala do dějin kinematografie, především díky rafinované střihové skladbě a díky vynikajícímu hudebnímu doprovodu Bernarda Herrmanna. Film, natočený s relativně nízkým rozpočtem necelého milionu dolarů, byl nominován na čtyři Oscary (nejlepší režie, nejlepší herečka ve vedlejší roli – J. Leighová, nejlepší černobílá kamera a nejlepší výprava v čb. filmu). Dočkal se tří filmových i jednoho televizního pokračování, téměř doslovného stejnojmenného remaku (1998, r. Gus Van Sant) a v nedávné době i úspěšného televizního seriálu Batesův motel, jehož děj v pěti sériích líčí události před samotným Hitchcockovým filmem... Psycho vzniklo podle knihy Roberta Blocha, avšak jeho příběh je inspirován skutečnými událostmi spojenými se schizofrenickým vrahem Edem Geinem (1906–1984), jenž páchal své činy ve Wisconsinu v padesátých letech minulého století. Geinovým případem se inspirovali též tvůrci filmů Deranged (1974), Texaský masakr motorovou pilou (1974) nebo Mlčení jehňátek (1991). (Česká televize)
(více)Videa (3)
Recenze (1 169)
Z dnešního pohledu by spíš film dostal nálepku thriller, možná psychologický, ale určitě ne horor. Dříve, než se většina lidí k Psychu dostane, zhlédne nespočet variací na podobné téma, a tak mu může snadno uniknout genialita originálu. Film už tolik neděsí, nepřekvapuje, nešokuje a očekávání nějaké filmové bomby zůstávají nenaplněna. Kdo však tenhle nános dokáže odstranit, nebude litovat a já sám byl překvapen, jak přes i znalost děje a pointy na mě tohle dílo zapůsobilo. ()
Z dnešního pohledu těžko přistupovat k filmu, který je tak zásadní, že každý zvrat a ikonická scéna je známa do bodu, že víte vše o tomto filmu, než se dostanete k jeho zhlednutí. Ale pokud se dokážete na Psycho podívat a u toho předstírat, že nic o tom filmu nevíte, tak pak teprve pochopíte jeho úžasnost, skvělost, nadčasovost a celkové kvality. Můžeme se bavit o nejasné nátuře, co je film zač, jaký je jeho žánr, děj a zápletka, což celé sledování umocňuje. Můžeme se bavit o všech krásných paralelách a nepatrných tématech, či ironii osudu. O krásné přímočarosti, která je precizně provedena, díky čemuž vám servíruje zajímavé, uvěřitelné a poutavé postavy v nečekaných situacích. Nemluvě o všech hereckých výkonech a ztvárnění postav, kde vyčnívá hlavně Norman Bates. Můžeme se bavit o spoustě nepopiratelných kvalitách Psycha, ale podstatné je, že jde o neuvěřitelně poutavou, překvapivou a napínavou podívanou až do samotného konce, která má i jedny z nejlepších a nejdokonalejších finálních záběrů a prolnutí. Jen škoda toho až moc doslovného proslovu, který vše na konci přílišně vysvětluje a nezestárl s takovou grácií jako celý zbytek snímku. ()
U podobně "profláknutých" filmů je hodnocení těžší než obvykle, neboť je ovlivněno několika zásadními faktory. Jednak zubem času, kdy se stáří filmu velice často projevuje také v jeho kvalitě, neřkuli jde přímo o znechucení filmového zážitku (což není tenhle případ), tak i předem vyzrazenou pointou, zásadních scén atd., což už případ Psycha je (naštěstí tedy ne v mém případě). Já o závěrečném twistu neměl ani ponětí a slavná sprchovací scéna ve mě nevyvolala takové emoce, jako třeba chvilka napětí na schodišti. Samotný film byl v době svého uvedení určitě pecka, která překračovala nejrůznější milníky, dnes už jde (pro mě) o silný, atmosférický zážitek s vynikající hudbou, kamerou a nadlidským výkonem Anthony Perkinse. ()
Filmová lahůdka, která patří do zlatého fondu světové kinematografie a kdyby Hitchcock nenatočil už nic jiného, stejně by zasloužil vytesat pomník do mramoru. Scéna ve sprše nebo pád ze schodů jsou pro mě symbolem dokonalé režie a zároveň pomalu se otáčející židle ve sklepě je symbolem hororu jako svébytného žánru. Výborný Perkins, který už svůj výkon nikdy nedokázal překonat a z role vyšinutého Normana se vlastně nevymanil. Ingredience jsou v tomhle filmu vyvážené tak, že vznikla delikatesa...Za zmínku stojí i neobyčejně působivá hudba. Celkový dojem 100 %. ()
Předesílám, že jsou to lepší 3*. To, co tenle film dělá talkovým "ternem", je hudba. Dívala jsem se na to v kině, se spolužáky kolem sebe, a nemálo z nich sebou při vraždě soukromého očka škublo, jak se vyděsilo. Ale to hlavně kvůli té hudbě. Bohužel mě to nechalo chladnou, což je rozhodně škoda. A dalším problémem bylo, že mi skoro od začátku bylo jasné, jaký bude konec. Myslí ale, že tenhle film patří do kolonky "must-see", takže vůbec nelituju, že jsem v rámci Projektu 100 na něj zašla. Ale poslední scéna (ještě než tam skočí titulky), ta byla opravdu úžasná. ()
Galerie (242)
Zajímavosti (203)
- V scéne, v ktorej si Janet Leigh (Marion Crane) a John Gavin (Sam Loomis) užívajú popoludňajšie potešenie, bol Gavin veľmi nervózny a nepôsobil presvedčivo. Alfred Hitchcock preto Leigh niečo zašepkal a tá potom nebránila svojim prstom, aby zašli ďalej než vyžadovala ich povinnosť. Zvodné dotyky vyvolali v spomalenom Gavinovi razantnejšiu reakciu. Hitchcock dokonca tvrdil, že herec mal erekciu. (marlon)
- Alfred Hitchcock nebyl spokojený s obsazením Johna Gavina (Sam Loomis) do filmu, jeho výkon prý označil za toporný. Naopak si prosadil Anthonyho Perkinse (Norman Bates), studiem označovaného za neznámého publiku. (TheDude)
- Alfred Hitchcock projektu natolik věřil, že nabídl Paramountu, že film zaplatí z vlastní kapsy, když dostane 60 % ze zisku. Paramount se tak dobrovolně ocitl v roli distributora. V rozhovorech s Françoisem Truffautem z roku 1962 se Hitchcock zmiňuje o osobním zisku ve výši 13 milionu dolarů. (dopita)
Reklama