Obsahy(1)
Píše se rok 1914 a Praha se připravuje na návštěvu arcivévody Ferdinanda. Policie proto zbavuje město politicky nespolehlivých občanů. Jedním z nich je i spisovatel Jaroslav Hašek (Josef Abrhám), který je umístěn do blázince. Jelikož ani to nezabrání v jeho provokacích, putuje brzy nato na vojenské cvičiště a posléze na frontu. Je natolik nespolehlivý, že mu nadřízení svěří jen stádo krav. Při prvním setkání s ruskými vojáky se Hašek chce vzdát, ale ukáže se, že Rusové sami chtějí do zajetí k Rakušanům, aby už nemuseli bojovat. Spisovatel jim vyhoví a za své zásluhy je povýšen, nicméně zanedlouho se mu stejně podaří dezertovat s několika spolubojovníky k Rusům. Po vypuknutí Říjnové revoluce se Hašek i s kamarádem Strašlipkou (Rudolf Hrušínský) přidá k Rudým a je jmenován velitelem městečka Bugulmy...
Rusko-český snímek režiséra Jurije Ozerova zachycuje několik epizod z Haškova života a také postavu, jež se stala předobrazem jeho nejznámější knihy, totiž dobrého vojáka Švejka. Ve filmu ji ztvárnil Rudolf Hrušínský, který několik let předtím vtiskl Švejkovi nezaměnitelnou podobu ve dvou filmech režiséra Karla Steklého Dobrý voják Švejk a Poslušně hlásím. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (48)
Nemůžu se rozhodnout mezi třemi a čtyřmi, ale druhá půlka mi svou přílišnou uměleckou licencí moc nevyhovuje... Film je výborně natočený, je tu spousta inovativních prvků, navíc Josef Abrhám jako Jaroslav Hašek je okouzlující a obsazení předobrazů knižních postav stejnými herci jako v Osudech dobrého vojáka Švejka (v případě Františka Filipovského jako v Poslušně hlásím), to byla podle mě trefa do černého... Ovšem musím uznat, že Jaroslav Hašek takhle nějak zřejmě pociťoval svůj vztah k rudé armádě a celkově k výsledkům VŘSR, takže dám ty čtyři, ale slabší... CCA 71% ()
║Rozpočet $-miliónov║Kino Návštevnosť: 22,100,000 (Rusko)║ ()
Velká cesta aneb Jak Jaroslava Haška propagandisticky využít a zneužít. Jednu hvězdičku si snímek zaslouží za silné herecké obsazení jak osvědčených velikánů československé kinematografie, tak i talentovaného hereckého nováčka Josefa Abrháma. To ostatní je ale nanejvýš problematické a za všechny kritické hlasy doporučuju třeba komentář fragreho. Je sice pravda, že bouřlivák a levičák Hašek přešel k bolševikům a službu sovětské revoluci považoval za přirozené vyústění svého celoživotního směřování, ale právě kniha Velitelem města Bugulmy je svědectvím toho, že kritické smýšlení ani v nejmenším neztratil a kdyby zůstal v sovětském Rusku, stalinistická mašinérie by ho nelítostně semlela. Tohle je prostě nehorázná deformace výchozího textu, poplatná době vzniku a sloužící režimní propagandě. Celkem šikovně se tvůrci snaží využít popularity dvou filmových zpracování Osudů dobrého vojáka Švejka, které vznikly několik let předtím. Ale tam, kde byl Hrušínský a ostatní skvělí, tady se zjevně vkrádají hodně falešné tóny. Ani dramaturgicky není film zvládnutý dobře. Že Josef Abrhám nepřipomíná Jaroslava Haška ani z rychlíku, je to poslední, co bych Velké cestě vyčítal. Úplné převrácení myšlenky literárního díla je ale neodpustitelné. Celkový dojem: 25 %. ()
Nemám rád vychcané švejkovství, symptom a diagnózu toho, co je s námi špatně, ale je tak nešťastně oslavováno, že to lúza bere jako vzor. Nesnáším osobnost Haška, který se z neuvěřitelně talentovaného mládence prochlastal životem v duševní trosku, a který své přátele a lidi, kteří s ním sympatizovali, pouze vyžíral a vychlastával (znáte historku, jak bydlel u A. V. Friče?). Hnusí se mi Haškův osobní postoj za světové války, kdy dělal z toho, jaká byl krysa, něco oslavyhodného. No a tenhle film jej zlehčuje a komedizuje (nebo jak to napsat)... vůbec celý humbuk kolem Haška nafoukl komunistický režim v obrovský nástroj, jak zlehčit a otočit hrdinství českých vojáků, kteří po stovkách tisíc padli za Rakouskou říši (viz pomníčky v každé vesnici) a speciálně díky Haškově "kariéře" rudého komisaře tiše zažehlit to, že čeští legionáři drželi v období bordelu kolem ustavování Sovětského svazu půlku Sibiře... P.S. od Haška jsem toho četl fakt dost. ()
Z počátku jsem měl problémy s obsazením Josefa Abrháma, který Jaroslava Haška nepřipomíná ani z vlaku, ale začalo mi to být jedno ve chvíli, kdy jsem zjistil, že se nejedná o životopisný film, ale o satirickou komedii typu „Srdcového krále“. Chvályhodné je, že si tvůrci vybrali pro role předobrazu postav slavného románu tytéž herce, kteří je hráli ve Steklého dvoudílné adaptaci (František Filipovský, Josef Hlinomaz či nepřekonatelný Rudolf Hrušínský). Film za podpory jemně absurdního humoru příjemně ubíhá, komických scén je dostatek (Hašek velitelem města) a závěrečná scéna, kdy vojín Strašlipka kráčí po osamělém Karlově mostě je až dojemná. Příjemné překvapení, které za vidění určitě stojí. 70%. ()
scénář: Georgij Mdivani, kamera: Igor Černych, hudba: Karen Chačaturjan, zvuk: Boris Volskij, výprava: Alexandr Mjagkov ()
Pro mne osobně byl překvapením. Milé a švejkovské. Hašek byl zajímavá osobnost a jeho dílo výborné. Pokud by o Jaroslavu Haškovi vznikl film dnes, tak by se zatajovalo, že Hašek byl anarchista, komunista, hrdinný rudoarmějec, zodpovědný bolševický funkcionář a pro Burjaty otec národa. A stejně tak Jurij Ozerov nebo jeho scenáristé některá fakta radši vynechal takže Hašek byl legionářem krátce, Čuvaše a Burjaty vynechal atd. I proto jedna hvězdička chybí. Ale kladem jsou ty postavy pro inspiraci ve Švejkovi viz. Filipovský, Hrušínský, Marvan atd. Oba pohledy by asi vynechaly Haškovu bigamii. I když na známý souseda zná režiséra, co žije na Pořící a je z Protivina, jemuž by....Děkuji CaptainNorovi za inspiraci ke konci komentáře a Jaroslavu Haškovi za dílo. ()
Milé povídání o tom, kterak to bylo, že se panu Haškovi Dobrého vojáka zachtělo napsati a kdo mu k tomu byl předlohou. Skvostní Abrhám a Hrušínský... :-)) ()
Povídka Velitelem města Bugulmy je antiideologické dílko, které rozhodně nevyznívá pro rudou revoluci nijak pozitivně. Zde však v podstatě ano. V letech, kdy to nejde, se takové věci nemají točit, protože všechny ústupky a úkroky vedle jejich smyslu a poslání jim ubližují. ()
Nebudu podléhat iluzím, že by režisér Ozerov viděl tehdejší dobu nezaujatě a objektivně, ale přesto je to velice zajímavý pohled na 1.světovou válku a ruskou revoluci. Každý z nás cosi tušil nebo i mnohé přečetl o inspiraci, která přivedla Jaroslava Haška k napsání Švejka, ale takhle kompaktní a plastický pohled nabízí až tento milý film. O to konkrétnější, když Josefa Strašlipku hraje taktéž Rudolf Hrušínský. Film opět dokazuje, že se za naší etiketu "národ Švejků" netřeba stydět, ale spíše na ní být pyšný :-) Kdo to nechápe, asi není tím správným Čechem.. Ačkoliv na Žižkově v Soukenické ulici bydlel jeden ... ()
"Před příjezdem osobního vlaku naplnila se restaurace třetí třídu vojáky i civilisty. Převládali vojáci od různých regimentů, formací a nejrůznější národnosti, které vichřice válečná zavála do táborských lazaretů, kteří nyní odjížděli znova do pole pro nová zranění, zmrzačení, bolesti a jeli si vysloužit nad svými hroby prostý dřevěný kříž, na kterém ještě po letech na smutných pláních východní Haliče bude se ve větru a dešti třepetat vybledlá rakouská vojenská čepice se zrezavělým frantíkem, na které čas od času si usedne smutný zestárlý krkavec, vzpomínající na tučné hody před lety, kdy býval tu pro něho nekonečný prostřený stůl lidských chutných mrtvol a koňských zdechlin, kdy právě pod takovou čepicí, na které sedí, bylo to nejchutnější sousto - lidské oči." Kniha, z které je tento citát (ano, jsou to Osudy dobrého vojáka Švejka...), je tvrdošíjně považovaná za humoristickou či satirickou, a její autor je pasován na humoristu, což je naprostá hloupost. Ale dvoudílná Steklého deformace už dávno zastínila originál, a tento neumělý film se má k opravdovému Haškovi jako ty Steklého taškařice k opravdovému Švejkovi. Je to div ne hollywoodská verze, kdy zkrásnělý Hašek potká svou krásnou a odvážnou Šuru ve víru revoluce, ale též verze samozřejmě vyfutrovaná dobovou propagandou, ale ta je v různé míře obsažena v každém filmu, jedno odkud pocházejícím. Přitom kniha Velitelem města Bugulmy, z níž jsou zde převzaty některé motivy, je kniha velice anti-idelologická a deziluzivní. Zde je však zneužita dobová popularita Švejka a je vytvořen povrchně zábavný a povrchně satirický film, občas dokonce parazitující i na svrchu zmíněném Steklého kusu . Ovšem někteří zde účinkující herci snad ani neuměli hrát špatně, takže dvě hvězdičky za ty výkony. ()
O Jaroslavu Haškovi je známo, že základ jeho knih tvořily jeho vlastní zážitky a že psaní mu šlo lehce. Pokud to s ním takhle nějak bylo i ve skutečnosti, tak si můžeme udělat perfektní obrázek o tom, co ho vedlo k napsání "Švejka". ()
Můj vztah ke Švejkovi či švejkovství je dán poměrem Haškových příběhů o jeho "koumáctví" k "masarykovským" pomníčkům postavených v každé naší obci s vytesanými jmény (mohdy všech mužškých rodinných příslušníků). Tihle tátové a hoši neměli talent chovat se po švejkovsku, nebo se tak chovat nemohli, nebo dokonce ani nechtěli. A protože je tento poměr menší než nula, měl bych jej také příslušně ocenit. Je tu však i další plán, který se prodral do samého popředí, a který může být reprezentován hrou, které se říkalo "brežněvka" (v době filomování už dva roky aktuální): Říkáte pět, říkám dvě. Menší bere. Beru vše! Říkáte "odpad" (necelé jedno procento), říkám dvě. Větší bere. Beru vše!... Hašek je pro mě intelektuálem a spisovatelem mnohem víc než světoběžníkem a bolševikem. ()
Tak to musi byt - ja jakozto megafunda Rudolfa Hrusinskeho si proste musim pozriet jeho filmy- a ze ich natocil, coz je pre fundov Hrusinskeho len dobre. Prahu v roku 1914 zbavuje rakusko -uhorska policia neziaduceho lumpenproletariatu, pretoze sa chysta vyznamna navsteva - arcivojvoda. odkial to je, odkial tato snaha pochadza ? No predsa zo starovekeho Rima - ked mal mat taky Gnaeus Pompeius Magnus /alebo hocikto iny, vyznamny rimsky vojvoda/ trimf v meste, taxa magistrati Cursus Honorum cinili - cistilisa rimske ulice, a hlavne lumpenproletariat mal zakaz vychadzat - boli za to dost drsne tresty. Aby nerusil majestatnost a nadheru triumfu rimskeho vojvodu. No ale s5 k filmu : vystupuje tu dalsia uz notoricky znama postava, Jaroslav Hasek v podani Abrhama, ktoreho velmi nemusim. Kazdopadne Jurij Ozerov ukazal rezisersky talent, a fungovalo to aj ako akasi predpriprava kultoveho Osvobozdenje. 84 % ()
Vyborny koprodukcni film o casti pestreho zivota Jaroslava Haska. Abrham se teto role ujal vyborne, pochopitelne potesi i postava Straslipky. Nepravem u nas opomijeny film. ()
Velká cesta je zneužitím životních osudů Jaroslava Haška a zručným znásilněním Steklého Švejka k propagandistickému manifestu ideového uvědomění. Pod chytrým sovětským dohledem Jurije Ozerova se demonstruje upřímnost slovanského bratrství na věčné časy, se škodolibou jízlivostí se znevažuje monarchie a kapitalismus, v euforickém opojení a v radostné rozpustilosti nechává herce opakovat jejich dřívější repliky a ve štědré náruči bodré ruské duše se připíjí na velikost krásy života, bujaře se zpívá a zvrací pod stolem. Pokud se divák dokáže povznést nad propagandistické určení filmu a nechá se strhnout proudem nezbedně skotačivého veselí, může si dovolit vychutnat uvolněné Abrhámovo herectví dychtivého předsevzetí. Základním bodem stranického ideového poselství je Jaroslav Hašek (vynikající Josef Abrhám), hochštapler, spisovatel a společenský provokatér v soukromém křižáckém tažení na důstojnost rakouské monarchie. Revoluce nabízí možnosti vzestupu i splnění osobního poslání. Život se raduje a dychtivě křepčí. Důležitým prostředkem škádlení je Josef Strašlipka (velmi příjemný Rudolf Hrušínský), prostoduchý vojín rakouské armády a věrný Haškův druh na ruské frontě i v zajetí. Historie právě zde vyrábí osudové mezníky a nesmrtelné hrdiny. Hlavní ženskou ozdobou je Šura (zajímavá Inna Gulaja), uvědomělá bojovnice lidové revoluce a Haškova životní partnerka v jeho bugulmském rudém vládnutí. Z dalších rolí: loajální, důvěřivý a na malou chvilku také důvěrný rakouský i československý generál (Jaroslav Marvan), nerudný a slabošský rakouský hejtman i československý kapitán (František Filipovský), bezstarostně se přizpůsobující bělogvardějec Polivanov (Jurij Jakovlev), spravedlivý a jeden z nejvyšších bolševických funkcionářů v Moskvě Jakov Sverdlov (Alexandr Kutěpov), nového bugulmského rudého ochránce jmenující velitel brigády (Nikolaj Griňko), bujarý povýšenec, bugulmský starosta (Sergej Filippov), spolehlivý tajný rakouský a též řádný československý policajt (Josef Kemr), brumlavě opatrný hostinský Palivec (Josef Hlinomaz), důstojně zasloužilý rakouský i československý policejní inspektor (František Hanus), oslavně v Praze vítaný rakouský arcivévoda Ferdinand (Karel Effa), či jeho bojácná ženuška (Míla Myslíková). Film Velká cesta je levicově uvědomělou demonstrací přirozeného výběru slovanského sepětí. Švejk a Hašek jsou vychytrale využiti pro stranické potřeby lidové komedie a ideového přesvědčení. Přesto dokáže pobavit. ()
Hašek byl v podstatě takovej zmrdík, co chlastal a dělal bordel, ničeho si nevážil a všemu se vysmíval. Když přišlo do tuhého začalo "švejkovat" a nějak se z toho vyzul. A jelikož mu to šlo ceý život, tak celý život prochlastal a vždycky se našel někdo, kdo mu ten chlast zaplatil. No a tenhle film je příběh jeho pobytu na Rusi, v době kdy jiní Češi to brali sakra vážně, stříleli jeden do druhého, leželi v zákopech proti sobě, bratr proti bratru. On chlastal vodku a zakládal si konkubinát. Dnes milujeme Švejka a říkáme si, že Hašek nemohl být špatný člověk. Ale mohl! Ale je to taky dnes už úplně jedno. Sovětským tvůrcům se obdivuhodně podařilo natočit skvělý film, podchytit myšlenku a přístup odpovídající vkusu mému (ale i švejkovskému). Film je protkaný jemným humorem, po celou stopáž příjemně odlehčujícím téma válečné a hlavně politické. Politiku není nutno rozebírat, všichni víme, co si tvůrci v té době mohli a nemohli dovolit. Na tu dobu mi to přijde odvážné až až. Shrnuto tedy- příjemné překvapení, perfektní zábava a zase jeden Švejk navíc, o němž jsem neměl ani tušení. 90% ()
Dlouhý nezáživný prequel, ke konci fakt k nevydržení, skoro jsem to chtěl vypnout, možná nanejvýš animace za něco stála, ale děj opravdu hroznej a ani herecký výkony mě nijak zvlášť neoslnily. 20% ()
Možná nejlepší adaptaci Haška natočil Rus... 😱 ()
Chudák Hašek, tohle si fakt nezasloužil... Je to podobné veledílo jako Poslední bohém. Nevím, proč si scénárista honí triko nesmyslnými, nelogickými a bůhví odkud vycucanými příhodami, když skutečný Haškův příběh by byl tisíckrát zajímavější a hlavně zábavnější. Škoda, že dnes je už Hašek pasé, málokoho zajímá, takže realistický film o něm už nikdo nenatočí. Kdo si chce udělat představu o jeho skutečném životě, ať si přečte Longenovu knihu Můj přítel Hašek. ()
Reklama