Režie:
Tobe HooperScénář:
Paul MonashKamera:
Jules BrennerHudba:
Harry SukmanHrají:
David Soul, James Mason, Lance Kerwin, Bonnie Bedelia, Lew Ayres, Julie Cobb, George Dzundza, Elisha Cook Jr., Ed Flanders, Clarissa Kaye-Mason (více)Obsahy(2)
Zlověstné události svedou dohromady spisovatele (David Soul) fascinovaného starobylým domem na kopci, uhlazeného obchodníka se starožitnostmi (James Mason), jehož znalosti sahají daleko za staré harampádí a antikvářova záhadného bledého „společníka" (Reggie Nalder) v Prokletí Salemu. Drastický horor, při kterém tuhne krev v žilách, podle Kingova románu natočil Tobe Hooper (Poltergeist). (Magic Box)
(více)Recenze (96)
Mám dojem, že všichni vysoko hodnotící uživatelé zde nehodnotí film, nýbrž geniální knihu. "Prokletí Salemu" od Tobe Hoopera totiž není nic jiného než zdlouhavé tříhodinové utrpení, které absolutně nerespektuje filmovou řeč. Je to jen otrocký přepis nesouvisejících scén, které nemá neznalý divák žádnou cenu pochopit. Postavy nemají žádné vztahy, žádné motivace, jen se k sobě náhodně připlétají a rozplétají, jak jim to nařizuje kniha. Dlouhá stopáž není kýženým plusem, jen bezkrevně natahuje nepodstatné a zkratkovitě řeší to podstatné. Režie je jen nezáživné odškrtávání pasáží z knihy, při němž nemáme žádnou šanci pochopit motivace jednotlivých hrdinů, kteří jsou jen bezkrevné skořápky na předepsané dialogy. Logicky je to navíc hodně mimo, strašidelné (spíš odstrašující) už vůbec ne a korunu tomu nasazují tragické herecké výkony většiny zúčastněných. Navíc za absolutní zprznění Barlowa nemůžu jinak než těsně nad odpadem. I když se jedná o televizní počin, u kterého by se měla laťka hodnocení trošku zmírnit, nelze než nenazvat film Salem's Lot absolutním znásilněním Kingovy předlohy a jednou z nejhorších knižních adaptací, co jsem kdy viděl. ()
Hororový klasik Tobe Hooper se rozhodl pro TV zpracovat slavný román Stephena Kinga. Klasická TV záležitost 80. let. Rozcapené, špatně zahrané a po všech směrech "papundeklové". ()
Má se jednat o zfilmování románu Stephena Kinga, ale tím, kde všude se tvůrci odchýlili od příběhu a vymýšleli "lepší" verzi, si dost uškodili. To, že prohodili pár postav, by ani tak nevadilo, ale měnit jejich charakter, to už mě namýchlo. Ben Mears, spisovatel, má být citlivý člověk, který se vyrovnáná se ztrátou manželky, po příjezdu do Salemu poznává naivní Susan a přestože se do ní zamiluje a snaží se ji chránit, dokáže jí na konci vrazit kůl do sdrce, protože by mu jako upírka pila krev. V této verzi hrdina jen odkrágluje hlavního praupíra a pak jen zapálí barák a řekne " promiň, Susan". Film nedokázal zachytit charakter Marka Petrieho, v knize velice inteligentního chlapce, který se jako jeden z mála zachrání právě díky svému zájmu o literaturu a vše "morbidní". Toto bylo opravdu zklamání, žádné napětí jako při čtení, některé scény spíše k smíchu a co se mi jediné líbilo, bylo rozpadnutí se v prach lebky Barlowa s efektem úsměvu... ()
Pominu-li Vykoupení z věznice Shawshank a Zelenou míli (třeba proto, že to nejsou horrory), Hooperovo Salem's Lot je jednak nejlepší, nejpovedenější a nejstrašidelnější filmovou adaptací Stephena Kinga a po Murnauově Nosferatu, eine Symphonie des Grauens je to druhá nejlepší a nejstrašidelnější upířina, co jsem viděl. A vzhledem k tomu, že upírský žánr nemám moc v oblibě, to je co říct. A to všechno ještě umocňuje fakt, že je to vlastně "JEN" (!!!) televizní film. No páni, kdyby takhle vypadala a podobné pocity vyvolávala většina sračkovějch horrorů, co lezou do kin, to by byla krása. Výborné a hlavně - opravdu strašidelné. Když se hlavní upír dostaví na scénu, mám pokaždé co dělak, abych se leknutím a strachy neposral a nahlas nezařval a to i po několikerém shlédnutí. K nezapomenutelným scénám pak určitě patří zde již mnohokrát zmiňovaní zaokenní létající upíři (prostě super, jak málo stačí, k navození nepříjemných pocitů, před tímhle se všechny digitální triky můžou tak akorát zahrabat do země a poraženecky si přepočítávat 1-0-0-1-1-1-0) nebo mrtvý hrobník houpající se v křesle. Film má celkově přes tři hodiny, což je na adaptaci Kinga optimální, nenacházím v tom žádné hluché nebo nudné místo. Obrovské nadšení a bez odmlouvání plný počet. Už i proto, že zdejších 67% je fakt výsměch. ()
Slušný TV príspevok do rodinky Kingových adaptácií. Táto patrí do tej mierne lepšej časti, hlavne vďaka skvelým maskám a dobre vykresleným postavám. Úvod, kedy jednotlivých hrdinov spoznávame, je neporovnateľne zábavnejší, než finálny súboj, o trápnom epilógu ani nehovorím. Škoda, mohli to také menej okázalé potiahnuť až do finále. Ale napriek minutáži neľutujem. ()
No upírský scény určitě patřej do zlatýho fondu zubatý kinematografie a navíc tu hraje McClaneova stará, ale mě to prostě a jednoduše nebavilo. 30% ()
Myslím si, že je zbytočné vypichovať chyby. Je to starý film a zároveň robený za málo peňazí. Je to tam cítiť. Hádam až na Barlowov výzor, ktorý je parádny. Hooper je v prvej polovici doslovný, hoci si uľahčuje niektoré veci tým, že niektoré postavy sú nositeľmi dejových zvratov hoci v knihe hrali vedľajšie husle. Ale chápem to. Načo sa strácať v množstve mien. Príbeh ako taký funguje. Nenudí. Má atmosféru a kupodivu slušné herecké výkony. Len od polovice mi to príde že postupne budované napätie ide do stratena. Režisér s tvorcami sa odrazu snažia rýchlo a logicky film ukončiť pričom pôda, ktorú si na to pripravovali je tým pádom trestuhodne odbitá a zbytočná. Je to škoda. Knihu považujem za jednu z najlepších vecí čo King napísal. Ale v zásade sa mi potvrdilo len to, že ak má niekto adaptovať Kinga musí to byť tvorca s víziou a silným citom pre postavy. Inak skončí na pol ceste. Čo je prípad aj Prekliatia Salemu. Možno dakedy skúsim aj verziu z 2004. Videná DC - 184 minútová verzia. ()
60% ()
Na televízne pomery veľmi kvalitný snímok. Vďaka Tobe Hooperovi. Ten tomu dal punc neskrotnej strašidelnosti a stiesnenosti. Film s najodpudivejším upírom v dejinách ( samozrejme až po Nosferatovi - je tam aj určitá podobnosť ). Dnešné TWILIGHT fanynky by sa asi čudovali, že upíri môžu vyzerať skutočne nechutne ( cool ). ()
Keby som nevidel, kto režíroval Salems Lot, určite by som si to nepozrel, ale nebolo to až také hrozné. Upíri vo svojej tradícií nesklamali, ani Tobe Hooper čo by režisér, ale dlhá stopáž veľmi ničí tento film a aj samého diváka. Najmä prvá polovica je taká uťahaná, a aj keď k niečomu ozaj dôjde, hneď to aj skončí. Druhá polovica už bola o niečo lepšia, hlavne posledná hodina keď už poznáme vrahovu identitu. Škoda tej prvej nudnej časti, dal by som aj viac, takto ale na 80 percent. Z úcty k Hooperovi nadpriemer. ()
Měl jsem tu čest zhlédnout původní tříhodinovou verzi a musím říct, že bych z toho klidně 40 minut dal do pryč. Rozdělil jsem si to na dvě části a i tak jsem se místy solidně nudil, jindy zase uchechtával. Je to už hodně starý a upíři tu spíš působí jak zombie. Hlavní kápo je šašek jak z maškarního, co dělá furt jen hů, hé, hó a mrmli mrmli, takže vůbec neděsí. Své momenty to určitě má, ale ty tři dávám spíš z úcty k předloze. Ne úplně špatný, ale už se na to nikdy dívat znovu nemusím. ()
Tobe Hooper natočil film, který je dobrý, ale nedokázal mě ohromit. Jsou zde skvělé hororové okamžiky, jež jsou výborně natočené, nejsou zbytečně gradovány hudbou nebo zvukem, jak se to děje dnes. V tomhle film obstojí bez problémů, jenže celkové tempo je tak trochu příliš vlažné a nejsou zde vhodné výkyvy, které by vás dovedly ještě více vytrhnout. Na televizní produkci je ale tohle pořád velmi dobré. ()
Nesledovatelný, televizní, upírský odpad, absolutní nuda. Taková blbost podle Kingovy předlohy? ()
S dětskou nostalgií se navenek prodraly i dětské noční můry. Výborné masky. Scéna s houpacím křeslem je stejně infarktoidní jako poletující upírské dítě, které škrábe nehtíky na okno. Tři hodiny utekly jako voda. ()
Zabudnite na Draculu a jeho nespočetné spracovania, remaky a pod. Najlepší upírsky horor je Salems Lot (1979) !Zatiaľ čo početné spracovania Draculy sú vo vetšine prevarené romantické pseudohorory, pri tomto vás bude mraziť zaručene v chrbte! Teda pokiaľ tomuto filmu dáte šancu a nezhrozíte sa obrovskej minutáže - 184 min. Videl som tú dlhú - trojhodinovú verziu, ktorá bola spracovaná z TV seriálu, a napriek na dnešnú dobu neúnosnej minutáži a minime akcie som sa ani chvíľu nenudil.... Tobe Hooper patrí jasne k americkej hororovej špičke, v tých rokoch bol v TOP forme a v tomto filme to jasne dokázal. Tam kde by vás iný tvorca unudil dlhou stopážou k smrti, tam Tobe Hooper exceluje. Dlhá minutáž mu dáva dosť času na pracné budovanie skvelej, špičkovej a hlavne oldschoolovej atmosféry. Charaktery hrdinov sú skvele vykreslené, a lietajúce mŕtve deti vznášajúce sa za oknami nezabudnuťelné ! Spev mrtvých - nemŕtvych, a zákerné pomalé likvidovanie všetkého živého v mestečku je vrcholom tohto žánru - upírskeho hororu.... ()
Z dětství si pamatuji jednu z nejzásadnějších scén tohoto hororu, totiž když dost asertivní upíří šéfik bez problému zmuchlá pastorovi křížek, místo aby se po jeho zahlédnutí s kvílením odporoučel. Ta scéna je také jediná, která mi v paměti uvízla. Po letech a nepřipraven jsem čekal klasický upírský příběh o děsuplných událostech. Jeho jádro ve filmu opravdu je. Bohužel živoří za mlhou dobové vyprávěcí nedostatečnosti, čímž mám na mysli žánrová klišé (v neposlední řadě hudební) a patos. Viděna dobrovolně verze kratší, které jsem pak ale kladl za vinu nedokončenost některých motivů; zde mezi komentáři naopak lze najít názory, že delší verze by zasloužila prostříhat. Uvažoval jsem o trojce kvůli několika zajímavým scénám a troše nostalgie, ale ono to celkem za moc nestojí. 2½. ()
Nevím, jestli tomu výrazně ubral dabing nebo ta zkrácená verze, ale v podobě, ve které jsem měla možnost to zhlédnout, to bylo skoro nekoukatelné. Dialogy o ničem (možná by bylo lepší tam nechat jen toho kapitána Fantomase, který nemluvil, ten vypadal k světu a že ví, co točí), nelogické chování postav a nelogický děj. Upřímně jsem se bavila jen proto, že divácké osazenstvo mi to umožnilo (některé, jiné se na mě klasicky zlobilo, ještě, že mě nemohli vykázat). Ale, tu jednu musím dát za ty létající chlapce u okna, kteří za sebou měli ten hustý dým. To se mi líbilo. ()
Viděl jsem tří hodinovou verzi a musím se přiznat, že jsem u toho dvakrát usnul, takže napotřetí jsem se už s úspěchem dostal až ke konečným titulkům . Na vině byl podle mě značně pomalejší rozjezd, co na tom, že postavy jsou docela dobře vykresleny, když je to ze začátku nuda...Což oproti knižní předloze v žádném případě nemusí platit(sám jsem se ještě k tomuto dílu nedostal, ale z vlastní zkušenosti vím, že Stephen umí postavy vykreslovat tak, že se do příběhu člověk zakousne a nepustí - to prostě jen tak na plátno nedostanete. Samozřejmě až na výjimky typu Franka Darabonta či Řbitova zvířátek, atd.). No ale zpět k filmu. Až jsem se překousal tou částí, v které se nic moc neděje a konečně dostali daleko větší prostor upíři, byl jsem ve svém blahu a až do konce jsem už nedovolil svým víčkám přiklopit mé oční bulvy. Vezmu-li v potaz, že se jedná o televizní zpracování a točil ho Tobe Hooper, výsledek mohl být i lepší, ale zase na druhou je třeba říct, že o propadák se nejedná a připomenout si kolik režisérů si na Kingovi vylámalo zuby. Slabších 70%. ()
Kingovka opět na plátně, tentokrát o upírech, a vůbec to není špatné, jen trochu zrátit to chtělo. Je to zvláštní, ale Kingovi přepisy jsou vesměs celkem povedené. ()
Brilantní podobenství o otázkách bytí navazující na to nelepší z tohoto skvostu! Opět zde můžeme vnímat citlivé poselství o nenaplnění lidské touhy po nesmrtelnosti, jenž skrz bravurní dialogy vystupuje o to citelněji, čím méně je toho řečeno. Chlad a tma jako symboly věčného a klidného bytí tak jsou pro postavy, pevně zakořeněné v tomto světě, nesnesitelné a vnímané jako předzvěst tragédie. Toto špatně pochopené poselství je pak příčinou všech nedoruzumění vedoucích ke katastrofě kataklyzmatických rozměrů. Víra člověka je tu zkoušena každým okamžikem a pro ty, jenž jsou duchem slabí a nacházejí oporu v nástroji Kristova mučení to samozřejmě znamená jistou zkázu jejich vnitřně budovaného systému hodnot. Nesmrtelnost totiž spočívá ve schopnosti odprostit se od povrchní morálky a doslova otevřít okno do nového vesmíru. Okno je tu tedy opět znakem hranice mezi světy, které jsou vzájemně neslučitelné a které v sobě vyvolávají odpor. Tak je pán nesmrtelnosti vykreslen jako zrůda, navzdory tomu, že to je právě on, kdo dokáže rozproudit krev v zatuchlém prostředí amerického maloměsta. Na závěr ještě krátká poznámka o skutečné tváři tohoto veledíla. Jedna postava pronáší velmi silnou myšlenku, zda je možné, aby zlo bylo bytostně spojené s místem či věcí..aby bylo esencí tohoto artefaktu..za sebe mohu říct, že jsem si jistý, že to tak je..tento film je toho přímým důkazem! ()
Reklama