Režie:
Eric TillScénář:
Camille ThomassonKamera:
Robert FraisseHudba:
Richard HarveyHrají:
Joseph Fiennes, Alfred Molina, Claire Cox, Peter Ustinov, Bruno Ganz, Marco Hofschneider, Uwe Ochsenknecht, Mathieu Carrière, Jochen Horst, James Babson (více)Obsahy(1)
Německý režisér Eric Till natočil zajímavý biografický film o slavném protestantském knězi Martinovi Lutherovi, který se v 16. století postavil do čela reformačního hnutí a pro Vatikán se tak stal úhlavním nepřítelem církve. Mladý Luther, který studuje práva, se rozhodne, že vstoupí do kláštera, navzdory odporu ambiciózního otce. Když je jako mnich vyslán do Říma, přijíždí do Svatého města s mnoha ideály, ale místo čisté víry se setkává s korupcí, povýšeností a zkostnatělou církevní hierarchií. Čeká na něho nelehký a vleklý boj s církevní i světskou mocí, je obviněn z kacířství a jeho snaha vrátit se ke kořenům křesťanství odstartuje reformaci, která otevře dveře novým možnostem šíření víry. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (67)
Produkcne nemecky silne ztrouchnively odboj Martina Luthera proti cirkevnim odpustkum. Zajimave tema, nudne zpracovani, nesympaticti herci. Stejne je to cele prilis soft revoluce, kdyby Luther poradne zabojoval proti cirkvi obecne a zpusobil by jeji kompletni rozpad, pak by to byl teprve borec o kterem se vyplati natacet filmy. 4/10 ()
Ako historický film je to v poriadku len v rámci hlavnej dejovej línie. Tá je žiaľ poznačená aj historickými nepresnosťami. Luther nikdy fyzicky nepribil 95 téz na dvere chrámu vo Wittenbergu, je to už dávno vyvrátený blud, ktorý sa žiaľ stále učí na školách. Jediné, čo urobil, je to, že dané tézy poslal dvom svojim nadriadeným biskupom na zváženie. Film rovnako vidí situáciu čierno - bielo, dobrý Luther, zlí katolíci, hoci v mnohom mal pravdu. Neukazuje jeho spupnosť a vulgárnosť (skôr len bláznivosť), ani antisemitizmus, ktorý bol tak silný, že si ho za vzor zobrali aj nacisti. Dnes by si ale Luther pri pohľade na svoju luteránsku cirkev, kde oddávajú homosexuálov, svoju reformáciu zrejme rozmyslel, to je tiež fakt. Herecky mi Fiennes ako predstaviteľ Luthera trochu nesedel. Aj po rokoch ostal vychrtlý, čo nejako nekorešponduje s Lutherovymi obrazmi. ()
Martin Luther - neohrožený hrdina Západu s biblemi zavěšenými proklatě nízko. Veškerý kompars mu po celý film fandí ("Martin jim to natřel", "Rovnoprávnost!" atd.), ale skutečný vzmach Reformace i dobové bouře se odehrávají jakoby kdesi vzadu, daleko. Luther vystoupí proti odpustkům, pak je souzen, pak je zajat kurfiřtem, pak jsou nějaké rebelie a krveprolití, pak se Luther ožení a pak evangelická knížata předkládají vyznání víry v Augspurku. Aniž by tuto skládanku na druhé straně vyvažovalo niterné soustředění na Lutherovu osobnost (která si o to říká svým klíčovým významem pro evropskou civilizaci i svou nevšední povahou). Zkrátka všechno a nic. Vávrův komunistický Hus je působivější, uchopitelnější a ve své nepokryté ideologičnosti poctivější než tento chudý povrchní film, pro seznámení s historií Reformace příliš útržkovitý, pro cokoli hlubšího příliš plochý, zoufale se jen snažící dojmout osvědčenými hollywoodskými způsoby. Zápasy Lutherovy povahy nebývalé vnitřní urputnosti, přes vlastní pochybnosti jdoucí po podstatném, naznačeny srandovními nočními "boji s ďáblem", což sice odpovídá skutečnosti, ale zde vyznívá spíš parodicky a poněkud bez kontaktu s Lutherem dne. Vyložený průšvih tento film není, Lutherův vývoj je v konturách naznačen, přítomné historické motivy jsou v zásadě věrné (pokud vím), dobová města hezká, závěrečné sklánění hlav evangelických říšských knížat přece jen vzalo za srdce (ačkoli ve srovnání s působivostí Žižkovy přísahy v závěru zmiňovaního Jana Husa je i tato scéna chabá jako všechny). Dokonce některé Lutherovo kázáníčko (ať autentické nebo smyšlené) na mě zapůsobilo jako silná inspirace u srovnání s dobroduchou rozkecaností i vynikajících současných kazatelů mé církve. Ale celkově je to vývar z vyvařeného vývaru, s postavami co možná přizpůsobenými dnešnímu divákovi. Dále viz Subjektiv a Shushika (i když v kontextu Lutherova vystoupení moc nepobírám formulaci "...jednoho z nejvlivnějších proudů současného protestantizmu"). ()
Úžasný snímek, který i přes svoje nepřesnosti, skvěle vystihuje podstatu Lutherova učení a zkaženost církve svaté. Už jen ten několika vteřinový průjezd papeže ve zlatém brnění je všeříkající. Z herců mě nejvíce zaujal Peter Ustinov. ___ SPOILER: Na konci se objevuje jedna docela velká nepřesnost, kdy se sedm kurfiřtů postaví císaři a donutí ho přijmout lutheránskou konfesi. Ve skutečnosti byli tři ze sedmi kurfiřtů katolickými arcibiskupy (a tudíž asi těžko budou podporovat Luthera) a další z nich byl český katolický král Ferdinand I. Habsburský, císařův bratr. Ale jinak dobrý :-) ()
Pro člověka, který se živí vykládáním historie, je podobný film snadným terčem. Ale přestože se tvůrci dopouštějí (nutného?) zjednodušování, je duchovní vývoj reformátora Martina Luthera podán docela přitažlivě. Z několika odhalených podivností (jak je možné, že film pokrývá několik desítek let, ale na J.Fiennesovi nejsou patrné příznaky stárnutí?) aspoň jedna: na obranu reformace se proti císaři Karlu V. postaví všichni 4 světští kurfiřti (tedy volitelé římského císaře). Skutečnost, že by toto gesto udělal i český král (kurfiřt a Karlův bratr Ferdinand Habsburský v jedné osobě), se nejeví příliš pravděpodobná. ()
Galerie (41)
Zajímavosti (4)
- Kvôli tomu, že hlavný predstaviteľ Martina Luthera, Joseph Fiennes, nehovorí typickým nemeckým prízvukom, tak mu v origináli svoj hlas prepožičal nemecký herec Stephan Schwartz. (MikaelSVK)
- Hrad Worms, na kterém měl být Martin Luther (Joseph Fiennes) souzen, posloužil i k natočení několika scén filmu Princezna Fantaghiró (1990). (topr harley)
- Část filmu byla natáčena v Čechách (např. chrám sv. Bartoloměje v Kolíně). Ve filmu účinkuje i mnoho českých komparsistů. (rodo)
Reklama