Scénář:
Michael ArmstrongKamera:
Ernst W. KalinkeHudba:
Michael HolmHrají:
Herbert Lom, Udo Kier, Reggie Nalder, Herbert Fux, Adrian Hoven, Günter Clemens, Ingeborg Schöner, Olivera Katarina, Friedrich Schoenfelder, Michael Maien (více)Obsahy(1)
Na počátku 17. století se seznamujeme s mužem, který je jedním z nejlepších lovců čarodějnic. Krutým mučením a upalováním si získal pověst bezcitného zabijáka. Ovšem toto neustálé zabíjení se mnohým nelíbí a proto je do této oblasti poslán muž, který má za úkol zjistit, jak to zde s tímto čarodějnictvím je a jestli procesy, které jsou tu s obžalovanými prováděny, jsou v pořádku. (Chupacabre)
(více)Recenze (24)
Už od dob originálního "Posledního domu na levo", miluji výrazné kontrasty žánrů či atmosfér a asi i díky tomu mě Mark of the Devil tak naprosto sebral a já se od něj nemohl po celou stopáž odpoutat. Je to film který na jednu stranu ukazuje nespravedlivost a hrůzy honů na čarodejnice a ono i když se všeobecně ví jak tyto procesy probíhali a častokrát i z jakého důvodu, tak i přesto to tady opravdu baví. Nejenže celý film má místy poměrně zvláštní a až morbidně absurdní atmosféru (podivné střihy, různé druhy divných záběrů a i občasný lehounký černý humor). Do toho je tu ale pak až naprosto nádherná romantická linka za doprovodu opravdu nadějné a roztomilé skladby, která vždy když za zní tak vám dá naději a radost. Bohužel ta je často zašlapána ihned brutalitou a mučení. Hodně lidí tu tvrdí že film je opravdu brutální, ale není tomu tak, gore je tu poskrovnu, jde spíše o to psychické násilí a trýzeň. Co se týče hereckého obsazení tak nemám výtku, místní zlořádi jsou správně odpudivý a Udo Kier jako učeň známé Lovce Čarodejnic, je naprosto k sežrání. Samotný Herbert Lom ale záporáka zahrál opravdu výtečně a ano té stopáže tam má dostatečně. Za mně opravdu velké překvapení a děkuji filmu Hobo with a Shotgun že díky použití této skladby na začátku filmu, jsem tuto parádu objevil. ()
Krásna tyrolská príroda podmaľovaná gíčovou romantickou hudbou, a do toho sadistické scény neľudského mučenia nevinných ľudí hŕstkou "vyvolených", označených za čarodejov (tým je napríklad aj dobrý otec rodiny, ktorý svoje deti zabáva bábkovým divadlom). Vizuálne pekne nakrútený film áčkovej produkcie, ktorý sa samoúčelnosť všadeprítomného sadizmu snaží ospravedlniť sociálnou kritikou "politiky" danej doby. Nepohodlným a znepokojujúcim ho robí práve onen realistický rozmer, čím tvorcovia dosahujú zámer. Ale i tak je snímka dlhá, miestami nudná a hlavne zle zostrihaná - nerovnováha medzi postavami, občasné kiksy v dramatickej skladbe, ktorá ináč prekvapivo vie kam smeruje. Veľmi dobrý casting - niektoré tváre sa vám vryjú do pamäti rovnako ako pánska delegácia z Pasoliniho Saló. **1/2 ()
Západoněmecké Kladivo na čarodějnice! Navíc barevné! Když vynechám všechny ty nejrůznější druhy mučení, které velmi dobře natočené, tak je to celkem realistické drama, které staví určitě na zajímavém scénáři a jistém napětí v době pronásledování čarodějnic, zneužívání moci, fanatismu, nejistoty a nedůvěry před nikým a ničím. PS: Jak píše Pomo ty ksichty těch dvou mučitelů (jeden přišel dokonce o oko!) se vám vryjí opravdu do paměti, stejně tak jako ta krásná blondýnka:-) Herbert Lom si odehrál celkem kratičký part, u mě zůstal bez většího povšimnutí.. ()
Bohužel jako film je to blbost. Hrozný děj, hrozné herecké výkony, kromě Herberta Loma, který je výborný. Celé je to kýčovité a občas nám to předkládá laciné klišovité připodobnění. Každopádně ODVAHA tvůrců na 70. rok je neuvěřitelná!! Tohle není právě ani drama, či historická kritika, ale čistý exploitaition, kdy na nás tvůrci asi tak v dobré polovině stopáže valí jednu brutální scénu za druhou. Nahota, znásilňování, mučení, popravy ... A furt dokola. Bohužel samoúčelnost z filmu jen tryská a to já prostě nemám rád... Jako konkurence například japonské Tokugawa série mistra oboru Terua Ishiiho film neobstojí, jako konkurence těžkotonážního historického dramatu Kladivo na Čarodějnice (1969) už vůbec ne... Navíc je to celé veselé, barevné, zamilované a do toho nám tvůrci vždycky vrazí nějakou tu "vřískací-mučící" scénu, což úplně ruší a do sebe nezapadá. Je to jak dva filmy spojené v sobě. Každopádně i tak starý kousek jen pro otrlé. A nejde nezmínit jen pohrdání nad církví, která zavraždila a umučila asi 8 000 000 nevinných lidí v Evropě při nesmyslné honu na čarodějnice ... :-(( ()
Poměrně realistické drama, které však trpí značnou nevyrovnaností, co se týká hereckých výkonů. Zpočátku jsem měl pocit, že tento film má tendenci býti filmem extrémů - na jedné straně extrémní násilí a brutalita, dále extrémní přehrávání některých herců, extrémní casting nebo extrémně nevhodná hudba, která filmu dodávala zvláštní jakoby idylickou atmosféru, jež absolutně neodpovídala ději - zřejmě to byl záměr autorů, leč mně to připadalo jako parodování sebe sama. Scénář však byl poměrně dobře napsaný, příběhu nechyběla napínavost ani náznak jakéhosi morálního odstupu od kruté minulosti. Vyzdvihl bych především apokalyptický konec, který měl do idealismu hodně daleko. Když se ve výsledku sečtou klady (ke kterým bych ještě přidal zajímavou kameru) a odečtou některé úlety, je z toho dobrý průměr *** ()
Historické drama, které není hororem stejně, jako jím není Kladivo na čarodějnice. Oproti Kladivu však chybí patřičná syrovost a temnější atmosféra. Navíc tenhle počin místy balancuje na sentimentální hraně, a tak každou chvíli hrozí, že spadne do škatulky Angelika a spol. Milostná aféra uhrančivého Kiera působí zbytečně lacině a posouvá film právě do červené knihovny. Na druhou stranu solidní herecké výkony - zasmušilý démonický H.Lom, odpudivě slizký R. Nalder a rovněž U. Kier přidávají hvězdy v mém hodnocení. Statků chtivá církev na jedné straně, zfanatizovaná lúza na druhé. Dostat se mezi tahle dvě kola znamená rychlý konec. Jak jednoduché bylo (je) někoho obvinit a pak z něj doznání vymlátit. Mučení obstojné, zejména natahování na skřipci, palečnice, vytržení jazyka či využití železného křesla. Nápadité bylo i vypíchnutí oka. Ale jistě, mohlo se klidně přitvrdit, když jde jen o triky. Pohledné ženy, sem tam ňadro a k tomu všemu pěkná hudba, která připomněla hlavní hudební motiv z pozdějších Kanibalů. Objektivně 3,5*...příjemná podívaná. ()
"LOOK AT HIS FACE, HE'S THE DEVIL! HE IS!" --------------- Od československého Kladiva na čarodejnice na míle vzdialený pokus Nemcov natočiť niečo podobné. A hoci som si film tak moc neužíval kvôli prílišnej miere násilia (mea culpa), mal svoje svetlé chvíľky, ktoré ma potešili – fantastický Herbert Lom, nádherná Olivera Katarina, krásne interiéry/exteriéry, ešte lepšie kostýmy, atmosféra bola neskutočne autentická, mala svoje čaro. Možno blbé porovnanie, no pred zhliadnutím Mark of the Devil som sledoval Hadiu jamu a kyvadlo (tematicky rozdielne, obsahovo podobné) a ani z tohto súboja nevychádza ako víťaz. ()
„The first film rated V for violence.“ 18. storočie, Rakúsko. Krutý obraz inkvizičného besnenia dvojice Armstrong/Hoven dáva vyniknúť nielen uveriteľnému násiliu páchaného v mene Boha, ale aj hereckému koncertu na čele s nekompromisným Herbertom Lomom (Lord Cumberland), uhrančivým Udo Kierom (Count Christian von Meruh), zjazveným Reggie Nalderom (Albino) či šikovnou Oliverou Katarinou (Vanessa Benedikt). Vždy skvelý Udo Kier ako Gróf Christian prichádza do malej dedinky ako učeň inkvizície spolu so svojim pánom a mentorom – predĺženou rukou Boha - Lordom Cumberlandom (Lom), aby sa pozreli na zúbok tunajšiemu nemilosrdnému katovi. Vykonštruované vraždenie ale nepoľavuje. Christianove pochybnosti o správnosti konania sa spolu s láskou ku krásnej Vanesse obvinenej z čarodejníctva pomaly derú na povrch. ### Na rok vzniku brutálne nekompromisný kult sadizmu vychádza z úspechu honu na čarodejnice Michaela Reevesa WITCHFINDER GENERAL s Vincentom Priceom. Za zmienku stojí rozhodne aj prepojenie medzi československou klasikou KLADIVO NA ČARODEJNICE, ktorá vychádza v rovnakom čase. Franco svojim LES DEMONS reaguje neskôr tiež. ()
Premisou je zde široká škála mučení, jakou v jiných podobných filmech neuvidíte, což v podstatě absorbuje ty moje čtyři hvězdy. Beru tento kus jako čistě ilustrační, což se nevylučuje se samoúčelností všeho druhu. Pro náročného diváka to není, spíš pro zájemce o inkvizici a její zvrácené techniky. Další alternativy mám v samostatné sekci na profilu. 70% ()
Další(rozhodně jeden z těch povedenějších) filmů zaměřujících se na hon na čarodějnice(inkvizici). Z toho prostě zůstává rozum stát. Z herců samozřejmě vyčnívají hlavně slizoun Reggie Nalder, uhrančivý Herbert Lom a mladičký U. Kier který si prožívá menší Love Story s Olivera Katarina byť né se šťastným koncem. Film taktéž nabízí spoustu mučících praktik. Kladivo na Čarodějnice(1969) je samozřejmě jenom jedno a srovnávat tyhle dva filmy nemá vůbec cenu. Ale špatný to rozhodně nebylo. 4hvězdy ()
Zajímavý čarodějnický film. Ve své době rozhodně šokující, dnes už moc ne. Když se nikomu nelíbí někdo, tak ho označí za čarodějnici a mučení začíná. Film se nesere s žádnou postavou. Líbila se mi postava Kiera kterou jsem měl ze začátku rád, že chtěl dát zabíjení nějaký "řád" ale postupem času se z něj stal taky hajzl. Díky amosféře a způsobu natočení film působí jak grindhouse. Ale zatraceně slušný. Jen škoda že se film umí taky tak táhnout a přeci jen zub času zahlodal. Ale kdo má čarodějnické filmy rád tak si film užije. ()
Snímok postavený nie na charakteroch postáv, alebo na príbehu, ale na mierne prístupnom zobrazovaní toho, ako sa lovci čarodejníc a svojvoľne úradujúci sudcovia bavia pri svojich činoch. Medzi Video Nasty(s) by som to veľmi nedával, ale v minulosti mali pokrytecký moralisti slabé žalúdky. ()
Nádhera! Musím smutne konštatovať, že podobné kontroverzné pecky sa už asi nikdy nebudú opakovať. Prenádherná príroda, krásne historické lokácie, zábery mučiacich praktík, kde sa naozaj išlo pomerne do detailov a efekty obstoja ešte aj dnes. Neopakovateľné obsadenie: váhajúci Udo Kier, premenlivý Herbert Lom, a hlavne naozaj zlovestný Reggie Nalder, ktorý sa pre túto úlohu snáď narodil. Nádherná servírka a rýchlo ubiehajuci dej, cca prekvapivý záver, zručne a sebavedomo natočené, naozaj sa to nebálo ísť do detailov. Hudba mi dokonca pripomínala podobne kontroverzný Cannibal Holokaust, kostýmy a interiéry aj exteriéry boli naozaj pastvou pre oči. Kult! ()
Sample z Mark of the Devil sa objavil v skladbe skupiny Electric Wizard - I The Witchfindet na albumu Dopethrone v roku 2000. Na ten rok prekvapivo realistické mučenie ako vytrhnutie jazyka,lámanie prstov atď. Tie ženy kričali ako o život. Prekvapil ma soundtrack úvodnú skladbu prevzal režisér Jason Eisener a použil ju vo svojom debutu Hobo with a Shotgun. Téma skladby sa opakuje počas celého filmu niekoho to nudiť môže mňa to bavilo. Pre mňa miestami veľmi naivné. Neverím že mučitelia boli až taký sprostý. ()
Dosť krutý a krvavý film.Prenasledovanie a hon na čarodejnice,výsluchy,kruté mučenie.Podobný film Witchfinder General je oveľa miernejší.Celé vedra krvi,strašne veľa kriku,perverzný kresťanský inkvizitory,najhoršie mučenie ako sa len dá vymyslieť.Nevyslovná krutosť na nevinných ľuďoch.Film je robený tak,že pôsobí,že to všetko je historický pravdivé a vierohodné.Toto nie je film pre bežného diváka,lebo je od samého začiatku veľmi depresívny a krutý.Ale zároveň je to aj najlepší príklad neľudskosti človeka k človeku v mene Boha. ()
Téma honu na čarodejnice bola vždy zaujímavá. Toto nie je iný prípad, aj keď výrazne zlyháva na poli spracovania, ktoré vyzerá ako by to točila televízia či na nejakú erotickú komédiu. To filmu mu aj láme väzy. Lom ako jediný je v pohode, ostatní herci (vrátane Kriera) presne v duchu spomínaných šteklivých 'Made in Deutschland' komédií. Smiešny je záver, keď banda starcov a žien s vidlami napadne hrad. Prekvapilo síce množstvo mučiacich techník - nechýbajú veci ako naťahovanie na škripec, pálenie zadku na stoličke, lámanie prstov, španielska čižma, vytrhnutie jazyka, upalovanie či kvapkanie vody na hlavu - mimo toho ale film nemá už čo ponúknuť, okrem teda rýchlokvasného romantického dobrodružstva medzi pomocníkom inkvizítora a miestnou čašníčkou. Film sa ani zďaleka nechytá na historické snímky štúdia Hammer s touto témou alebo aj na Kladivo na čarodejnice. ()
Kdybych žil na přelomu 16 a 17 století, tak bych byl určitě nejlepší wich-hunter EVER... Jinak co k filmu, no na klasický kladivo to nemá, o tom žádná, a ta romantika ten film aspoň trochu zpříjemní. Každopádně jsem získal nové poznatky ohledně mučení, třeba se to někdy bude hodit. ()
Trefne obsadené mučeníčko, ktoré je viac drámou zo 17. storočia než hororom. Keď sa ale prekúšete nezaujímavými až nudnými pasážami, počkajú si na vás vychytené praktiky lovcov čarodejníc. Tí využívajú kdejakej somariny, aby mohli toho, čo im zrovna nie je po chuti, strčiť za mreže, a potom mu pchať prsty pod škripec, rvať jazyk kliešťami, rozpáliť zadnicu, alebo z nej spraviť sitko. Zopár metód bolo až psycho, možno ste počuli o náckoch, čo dohnali kvapkou po kvapke človeka k šialenstvu, no očividne tento nápad praktikovali už skôr. Možno nie márny, ale celkom nevyrovnaný pokus šokovať a priblížiť divákovi dobu, čo sa nemaznala. ()
Řádně brakové historické drama na mé oblíbené téma čarodějnictví. Příběh nebyl špatný, potěšili herci Herbert Lom i Udo Kier, má to fajn sleazy atmosféru a příjemnou hudbu, trošku připomínající Rize Ortolaniho a Cannibal Holocaust. Ale úplně nejsilnější jsou na filmu jistě drsné exploitation prvky, detailní ukázky krvavého mučení a scény brutálních poprav žen i mužů, obviněných z čarodějnictví. Na svou dobu velmi povedené. Jediné co mi trochu nesedlo, byl lehce neuspokojivý závěr, ale jako celek jsem si film užil. ()
Nebavilo mě to po celou část stopáže, některé pasáže byly spíše úsměvné. Ale na druhou stranu charisma některých herců neuvěřitelné, někdy skutečně nechutné. Torture scény nepříjemné jakž takž. Mladý Udo Kier hrdina jak z červené knihovny :-) Jestli něčeho ale film dosáhl, že mi připomněl, co za zkurvenou instituci církev je.. ()
Reklama