Režie:
Jerzy HoffmanKamera:
Grzegorz KędzierskiHudba:
Krzesimir DębskiHrají:
Izabella Scorupco, Michał Żebrowski, Alexandr Domogarov, Krzysztof Kowalewski, Bogdan Stupka, Andrzej Seweryn, Zbigniew Zamachowski, Daniel Olbrychski (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Monumentální filmový přepis slavného románu Henryka Sienkiewicze "Ohněm a mečem" je nejdražším a nejvýpravnějším polským velkofilmem všech dob. V dobách bitev proti Ukrajincům a krutým Tatarům, jejich spojencům, vedených Tuhaj-Bejem (Daniel Olbrychski), se odvíjí milostný příběh rytíře Skrzetuského (Michał Žebrowski) a jeho milované Heleny (Izabella Scorupco), jejichž lásce klade nástrahy kozák Bohun. Věrnými a statečnými druhy Skrzetuského jsou rozšafní mluvkové Zagłoba, Podbipieta a rytíř Wołodyjowski. Začíná bitva o vlast a srdce krásné ženy...
První část:
Píše se rok 1647. Z Krymu se vrací posel knížete Jeremiáše Wiśniowieckého, Jan Skrzetuski, který na cestě domů náhodou zachrání život nepřátelskému kozáckému vůdci, Bohdanovi Chmelnickému. Než dojede na panství do Luben, poznává Skrzetuski půvabnou mladou šlechtičnu Helenu, do níž se okamžitě zamiluje. Získává od ní příslib opětování stejného citu, přestože Helena byla již dříve proti své vůli přislíbena kozáckému důstojníkovi Bohunovi. Zamilovaný Skrzetuski odjíždí ke knížeti Jeremiášovi Wiśniowieckému, aby si vyžádal jeho svolení k svatbě. Je ale okamžitě vyslán na záporožskou Síč, kde má jako jeho vyslanec zjistit záměry bouřících se kozáků. Předtím posílá Skrzetuski svého sluhu Rzędziana, s dopisem za kněžnou Kurcewiczovou na statek do Rozlog, a žádá, aby se vydala s Helenou a celou rodinou do Luben, protože všem hrozí smrtelné nebezpečí.
Druhá část:
Oddíl rytíře Skrzetuského byl rozprášen obrovskou kozáckou přesilou a on sám se dostal do zajetí. Z rukou Tuhaj-Beje, vůdce Tatarů, kteří přišli na pomoc kozákům - ho vykoupí za čtyři tisíce tolarů sám vůdce povstání, Bohdan Chmelnický. Na smrt nemocný Skrzetuski sleduje s nechutí bitvu pod Žlutými vodami u Čertomelyku, kde v přesile záporožských kozáků vedených Chmelnickým bojují i Tataři proti malému vojsku Poláků, bránících v nerovném boji zájmy Rzeczypospolité. Později Skrzetuski získává od Chmielnického zpět svoji pečeť vyslance a odjíždí na statek do Rozlog. V jeho nepřítomosti se sluha Rzędzian dostal do rukou rozzuřeného Bohuna, který přitom zjistil, že nejspíše ztratí přislíbenou Helenu. Svůj vztek namíří proti kněžně Kurcewiczové a její rodině. Zatím se Heleně podaří uniknout ze zajetí Bohunova vojenského oddílu s pomocí mluvky Zagloby. Společně tajně směřují do mohutného hradu Bar, v němž hledají bezpečný úkryt.
Třetí část:
Rytíř Jan Skrzetuski je vyslán knížetem Jeremiášem Wiśniowieckým do války proti vzbouřeným záporožským kozákům. Na cestě se dovídá o osudech milované Heleny, která se společně se Zaglobou pokusila najít ochranu za zdmi mohutného hradu Bar. Brzy se ukáže, že její očekávání nebylo naplněno. Skrzetuski se chce vydat za Helenou, ale zjistí, že hrad Bar byl dobyt Bohunem. Zatímco se Zaglobovi podaří před kozáckými hordami uprchnout, Helena se pokusí před dalším zajetím zachránit sebevraždou. Leží v bezvědomí, téměř na pokraji smrti, když je únosci převezena na utajené místo, kde se o ni má starat Bohunova obdivovatelka, čarodějka a vědma Horpyna. Skrzetuski pátrá po Heleně a rozdělí svůj vojenský oddíl na několik částí. Každý se vydává na jiné místo v kraji. V čele jednoho oddílu stojí Zagloba, jenž se náhodně účastní venkovské svatby a znamenitě se baví. Vypráví své historky, pije a pije. Konec této zábavy již není tak veselý - Zagloba se probouzí svázaný do kozelce a do očí mu hledí Bohun...
Čtvrtá část:
Zatímco Jan Skrzetuski odjel do Kyjeva, pan Wolodyjowski, sluha Rzędzian a Zagloba se vydávají do Čertovy rokle, aby osvobodili Helenu z rukou čarodějnice Horpyny. Na zpáteční cestě jsou ale napadeni oddílem Tatarů. Rzędzian utíká společně s nalezenou Helenou a Zagłoba s panem Wolodyjowskim se pokoušejí odrazit útočníky. Na pomoc jim přicházejí oddíly polských vojáků, s nimiž se rytíři a Skrzetuski vracejí do Zbaraže. V době, kdy kozáci a Tataři se svými vojsky v obrovské přesile obléhají hrad Zbaraž, vykonají polští rytíři řadu hrdinských činů. Podbipiętovi se konečně podaří naplnit dávný slib, totiž setnout mečem na jedno rozpřáhnutí hlavy tří pohanů. Všichni však myslí jen na jediné: jak se tajně dostat z obležené Zbaraže přes válečné ležení nepřítele ke králi Janu II. Kazimírovi, aby jej mohli požádat o vojenskou pomoc...
(oficiální text distributora)
Recenze (188)
Srdcovka. ()
Na historické velkofilmy měli Poláci vždycky talent, ostatně jejich "dvorní spisovatel" Henryk Sienkiewicz jim k tomu svým dílem z velké míry sám přímo nahrává. Ohněm a mečem je po delší odmlce další z velkolepých pohledů do polské historie, do časů, kdy Rzeczpospolita ještě obsahovala i velkou část Ukrajiny. Opět je zde plno efektních soubojů, národního hrdinství, romantiky... ()
║Rozpočet $8miliónov║ ()
,,REBELIE SE HASÍ KRVÍ, NE DOHODAMI“...... /// To bylo tenkrát, než přišel mor a Švédové..... Seriál (4 díly), v němž se historie míchá s dobrodružstvím, nesází ani tak na rozborku vztahů mezi pány a rody, jako spíš na čest, chrabrost a romantiku rytířský lásky. Odpadá tak spousta keců o politikaření, z boje kozáků o svá práva se nedělá takový drama a místo toho tu je spíš vtipnější postava pana Zagloby, jehož ,,klika“ dostat se z problémů je obdivuhodná. Mám slabost pro (historický) charisma M.Zebrowski i pro sexistický zjev I.Scorupco stejně jako pro (dodržený) slovo šlechtice. A tak závěrem přemejšlím, jakej je rozdíl mezi tímhle a opěvovanou Hrou o trůny. Tady není fantasy svět. Nikdo nemůže říct, že Henryk Sienkiewicz je horší pisálek než George R. R. Martin. Anglie nebo Polsko – to je fuk. A tady jsem se dočkal i pořádný davový válečný scény! /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) 787 stránek románu ,,Ohněm a mečem“ od Henryka Siekiewicze je na mě moc. 2.) Jsem čestný muž a šlechtic. 3.) Jdu k holiči a potřebuju zjistit, jakej je rozdíl mezi účesem pankáče a kozáka. 4.) Potřebuju v rychlosti zbavit někoho ďábla. /// PŘÍBĚH ***** HUMOR * AKCE ** NAPĚTÍ * ()
Dlouho mi trvalo, nez sem si film pustil, protoze to jednak neni jeden film, ale ctyri 50 minutovy dily a jakmile ma film takle dlouhou stopaz, je mi jasny, ze to bude nuda. Jenze nebyla. Samozrejme se v kazdem dilu najde slabsi chvilka, ale ty silne jednoznacne prevladaj a celej film dokaze skvele zaujmout. Ale je fakt, ze velkolepe pusobi jen bitvy, ty jsou skvele natoceny, se spoustou lidi a skvelou hudbou, ale zase misty film pusobi dost levne, to kdyz se dej odehrava nekde v lese, protoze to vypada jak u nas na chalupe. Co se tyce hercu, tak ackoliv ani jednoho neznam, zahrali to slusne. Nejvic me zaujal Wiktor Zborowski v roli rytire, kterej prisahal, ze sejme tri hlavy jednou ranou. 5* nedam z jednoho duvodu a to je ten, ze jsem se obcas ztracel ve vztazich mezi nekterejma postavama a u nekterejch jsem vubec nevedel jak se jmenujou a ani sem nevedel o co ze to valci, protoze o tyhle casti polskejch dejin nic nevim a ty jejich jmena byly desne slozity a taky jsem za chvily musel prepnout na dabing, ta polstina se neda poslouchat. ()
Polská historie a Henryk Sienkiewicz, to je silná kombinace. A pokud se přidá i filmové plátno je nejeden důkaz, že funguje i toto. Ohněm a mečem je zatím asi posledním zfilmovaným počinem a jako vždy velmi dobrým. Obávám se, že nic podobného v české kinematografii nenajdeme, maximálně Vávrovu historickou trilogii a ta zavání spíše ideologickým přizpůsobením historie než romantickým vybájením. S tímto filmem mám však problém, že se příliš neorientuji v ději a pletou se mi jednotlivé postavy. Nevím, nakolik je to mou chybou a nakolik tvůrců. ()
Není to dokonalé. Naštěstí. Film sází především na příběh, na silný příběh přímo z pera Sienkiewicze. Ach ta romantika udatných hrdinů, kteří se bijí bez bázně a hany pro své unesené vyvolené. A právě touto romantikou je prodchnut celý film. Místy na nás kouká papundeklové dekorace, hodně slabý rozpočet (i když i ten je na evropské poměry celkem vysoký) a taky místy amatérské a prkenné herectví, ale já říkám díkybohu. Minimálně to dělá ve filmu větší pocit reálnosti (ano zní to, že si protiřečím, ale na mě to tak působilo) a taky to má své kouzlo. Aneb doted se oklepu, když si uvědomím že to mohli natočit Američani. Draze, efektně, se spoustou triků, s hollywoodkými stár, ale přesto jako úplný kýč. ()
Mně určitě bližší než většina obdobné západní produkce. Podobně jako Rusové i Poláci rádi točí příběhy ze své historie a často si za materiál berou klasiku a nedopadá to tragicky. V porovnání a Panem Wolodyjowskim (Potopu jsem neviděl) je znát i pokrok techniky natáčení. Jedna výtka. Není to vina autora předlohy, dané je to pochopitelně dobou vzniku, ale místy je to takové moc čisté, archaické. V pohádce nebo ve fantasy bych to pochopitelně neřešil, tady si toho všimnu spíš. Je to na lepší tři, ale dám čtyři, protože to, že se k historii vracejí, Polákům závidím. To když se podívám na běžnou skladbu českých filmů nimrajících se v hhh-loupostech... ()
Pokud si někdo chce zopakovat definici romantismu z období školní docházky, doporučuju zvolit právě tento snímek, který v sobě dokonale soustředí všechny znaky příslušného stylu. Velké city, gesta, láska, vášně, válečná střetnutí a souboje, troška mystiky, v takových 15-16 letech bych byl z výše uvedeného nadšený, v té době jsem hltal Waltera Scotta nebo polské klasiky. Dnes už mi to přijde trošku přehnané, nicméně uznávám, že na to, s jakým rozpočtem Poláci pracovali, vznikl slušný historický velkofilm pro nejširší diváckou obec. Navíc dobře obsazený. Celkový dojem: 55 %. ()
Chtěl jsem napsat něco jiného, ale ať dělám co dělám, nic jiného než komentář, který napsal RADYO nevymyslím. ()
Fakt, že polská kinematografie bývá neprávem podceňována, prokazuje i tento velkolepý filmový epos režiséra Hoffmana. Srovnání se Sienkiewiczovou předlohou pro něj dopadá víc než dobře. Dostatečně velkorysá výprava umožnila nejen kvalitní bitevní scény, průhledy do soukromí šlechtických rodin, ale i nádherné záznamy zejména ukrajinského folkóru a strhující záběry dněperských, polských i ukrajinských krajinných reflexí. Oproti knize získává film navíc i svým pojetím, které se snaží obrušovat staleté hrany polsko-ukrajinských antagonismů. Víc než věrohodné je jak zachycení Siče, tak krymských Tatarů a Turků. U nás ne dobře známá mozaika východoevropských vztahů včetně ještě méně známé postavy-osobnosti kozáckého atamana Bohdana Chmelnického je tak postižena beze zbytku. Vědomí, že toto Polsko za vlády Jana III. u Vídně r. 1683 zastavilo v rozhodné chvíli turecký tlak na střední a možná i západní Evropu, zde získává významnou oporu ve skutečnosti odlišných, ale blízkých historických kontextů. Kvalitě scénáře odpovídá i výběr postav a výkony výkvětu polského herectva. Dotvářejí přesvědčivost a podmanivost tohoto mimořádného nadčasového polského filmu. ()
Velkolepý film, který je při té správné náladě na regulérní plný počet, bohužel nálada úplně nepřišla. Jsou tu postavy, se kterými se člověk sžije (Bohun nejvíce tedy). Až budu mít dost času, tak mi tahle literární trilogie snad neunikne. A za pozornost jistě stojí hudba, soundtrack, existuje-li, si chci určitě sehnat, abych mohl zodpovědně srovnávat třeba s Prokofjevovým Alexandrem Něvským... ()
Když vám někdo řekne, že vydržíte sedět tři hodiny a zírat, nebudete mu věřit. Pak si pustíte Ohněm a mečem a zjistíte, že je to pravda. Ojedinělý snímek. Nesouhlasím s názorem, že si nezadá britsko-hollywoodskými středověkými klasikami. On je předčí. Našlapaný film, drsný, křupanský a syrový - tak jako epocha, kterou popisuje. Má ostré tempo, ale i příjemné momenty, je plný krásných postav (vědma s úžasnou Rusłanou Pysanka, Jan Onufry Zagłoba, muž diskutující s vepřem a bojující s vlajícím praporem, charismatický Adam Ferency jako chán) zdaleka se nesoustředí pouze na hlavní postavy. Dalo by se říct, že jde o plejádu skvělých polských herců několika generací. I když má milostnou zápletku, je tu s romantikou nakládano velice jemně, slouží k oživení, ale nesklouzává do kýčovitého klišé. To hlavní se odehrává v bitvě. Film skončí a vy litujete, že nemá pokračování. scénář: Jerzy Hoffman, Andrzej Krakowski kamera: Grzegorz Kędzierski Výstižný komentář: sportovec ()
Úvod, kde rozprávač hovorí o temnej oblohe, kométe a premiešanom počasí ma pohltil a behom niekoľkých sekúnd som bol naladený na výlet do histórie. Poliaci vedia robiť filmy a aj keď sa k nám dostáva iba zlomok toho, čo by sme možno chceli, treba to oceniť. Tento historický film znesie i tie najprísnejšie požiadavky. Vzťahy medzi postavami fungujú a kozácky záporák Bohún je správne nevypočitateľný. Podiel love story je primerane odhadnutý a myslím, že jej tu je na historický film tak akurát. Režisér i celý štáb veľmi dobre využili exteriéry, či už lesy, rieky, skaly i hrady, jednoducho všetko slúži filmu. Davové i akčné scény majú podstatne bližšie k Statočnému srdcu, než k historickým filmom z posledných rokov a krvou sa tu tiež nešetrí. Množstvo všemožných postáv s holými hlavami i dlhými fúzmi spája ešte niečo - medovina. Tej si tiež užijeme, aspoň naoko. Jeden z hudobných motívov mi dosť pripomína hudbu B. Poledaurisa k Barbarovi Conanovi. Celkovo veľká spokojnosť, aj keď k plnému hodnoteniu niečo málo chýbalo. 80%. ()
Výborný polský historický velkofilm, při kterém, i při jeho delší stopáži, jsem se ani chvilku nenudil. Kozácké povstání, několik bitev, neustálé popíjení medoviny, do toho trocha romantiky, tomuhle filmu opravdu nic nechybí. ()
Polský historický velkofilm, který si v ničem nezadá s britsko-hollywoodskými středověkými klasikami z 80. let - což je kompliment, protože podobné filmy už se zkrátka netočí - zábavné, naivní, špinavé, trochu natvrdlé, ale hlavně poctivé. ()
Predĺžená 4-dielna televízna verzia: Żebrowski! ()
Krásná evropsko-vojensko-historická výprava, už se ani nedivím proč Michal Zebrowski hrál Zaklínače. ()
Rzeczpospolita szlachecka dostala krásný filmový příběh. Výborné ztvárnění polské národní látky, vynikající atmosféra, herecké výkony a geniální hudba z pera Krzesimira Debskiho. Kam se hrabe nějakej Gladiátor, pche. Herci jako Michal Zebrowski, Bohdan Stupka, Alexandr Domogarov nebo Daniel Olbrychski jsou jako stvoření pro tyto role a vůbec si nedokážu představit, jak by se v roli Bohdana Chmelnického vyjímala nějaká hollywoodská superstar. Zaplaťpánbů že to natočili Poláci a především že to natočil Jerzy Hoffman (který mě oslovil i filmem Stara Basn. Kiedy Slonce Bylo Bogiem). Tenhle film má vše, co od velkofilmu očekávám. Výprava + skvělí herci + hudba + atmosféra kozácké rebelie + humor + epický rozměr = Ohněm a mečem. Hrdě vlastním oba vyšlé soundtracky, které patří do TOP mé sbírky. Poláci si vesele točí "své vlastní" historické fimy a v ČR vznikají jen debilní hořkosladké komedie/dramata...to je k pláči..... ()
90% - Nádherný historický film, kéž by všechny ostatní historické filmy vypadaly jako tento... ()