Režie:
Ján KadárKamera:
Jozef MíčekHudba:
Tibor AndrašovanHrají:
Božena Obrová, Július Pántik, Hana Sarvašová, František Dibarbora, Ružena Struhárová, Mária Hanusková, Jolana Hollá-Mažáriová, Oľga Vronská (více)Obsahy(1)
Veselohra o mladom dedinskom dievčati, ktoré sa stretáva s novými životnými skúsenosťami vo veľkej továrni. Pomaly si zvyká na nové prostredie aj na nových ľudí a z dedinskej naivky sa stáva mladá žena s novými ideálmi. (oficiální text distributora)
Recenze (41)
Snažil jsem se tenhle film sledovat jako první režijní práci pozdějšího oscarového režiséra, z tohoto pohledu ovšem velká slabota. Jasně, daní době je všudypřítomné nadšení, agitace a překračování plánů. Jenže to měla být i komedie, ovšem směšné mi přišlo spíš to, co se tvářilo vážně. Navíc chápu, že v té době se nenosily herecké hvězdy, nicméně veškerá snaha učinit jí Boženu Obrovou (za zmínku stojí, jak byla vždy o několik tříd lépe oděná než ostatní rozjuchaná děvčata) se nezdařila a všechny slovenské údernice, zvláště ve flanelových pyžamech, působily maximálně asexuálně. A nakonec, buď jsem sledoval málo pozorně nebo jsem vážně antitalent, ale ten zlepšovací návrh se žárovkou jsem nepochopil... ()
Jeden z prvních slovenských filmů, jakožto samostatného poválečného fenoménu. Katka je příběh Copatého kapitána, této obyčejné vesnické dívky, která se netěší na život na vsi a na veselku, ale raději upne všechnu svou energii na práci v textilní továrně. Svým svojským vystupováním zaujme hned dva kádry, moderního a vtipného Dibarboru a stoického pařeza Pántika. K tomu má dostatek fištrónu na zlepšovák a spolu s děvčaty na slobodárni soutěží o lepší výkony. A samozřejmě, ve volném čase se kochá krásou slovenských hor. Takto to sice zní dost hrozně a vykonstruovaně, nehledě na to, že se na výsledném scénáři podílela celá parta nejméně sedmi lidí, ale výsledkem je divácky příjemný film pro poučeného diváka. Není to totiž žádná hysterčící katastrofa ve stylu Vzbouření na vsi. ()
Oj, slovenská dedina zaostalá, bez priemyslu, neúderná ! Trebaže švárnemu dievčaťu pobaliť si škvarkov, opustiť otcovskú postať a ľaľa do textilnej fabriky pod Tatrami !! Veď ju tam aj plagátmi volajú !!! Pančušky ponavliekať na horúce tyče, po nociach trénovať na krajčírskej makete, zlepšováky vymýšľať. Súperiace partie úderníčok z pančuchárne a z pletiarne sa idú pretrhnúť aby prekročili plány. Bodré úsmevy, driečny majster plný lásky a zlomyseľný fiškus-úradník. Všetko je jasné a dané, stačí len pracovať s nadšením a vierou v maximálne prekročenie noriem a optimistická agitka na radostnú prácu v priemysle je hotová. ()
Bolo to také ... dělnické ... priveľa delnické. Pozdější tvorba je mi líbila o moc víc. ()
Úsměvný příběh vymodelovaný dobou. Realitou je fakt, že zrnko pravdy na tom je, že i takový byl tehdy život. Co tady vyzdvihnout? Ján Kadár dokázal vytěžit na dobu vzniku socialistického realismu z tohoto prostředí jednoduchý oddechový film. Jen pro zajímavost, firmu Tatrasvit, kde se film natáčel, založil Tomáš Baťa a podnik stále dobře prosperuje. ()
Roztomilá robotnická legrace i romance z fabriky na punčochy. Zcela vstřebatelná budovatelská naivita, vyjádřena pouze povzbuzujícími hesly na stěnách a klasickou obrazovou výzdobou padesátých let a vynikající herectví všech zúčastněných. Práce, práce, práce, zábava, práce, práce a láska. ()
Veselohra Katka je dnes zábavná tým, aká je to kravina. Svojim spôsobom je to však aj fajn romantická komédia, len je trochu škoda, že tej romantiky tam nebolo viac a na jej úkor sledujeme niečo ako zápletku, týkajúcu sa nejakého technického zlepšováku, alebo niečo podobne nepodstatné. Najzaujímavejším dejovým zvratom tu pre mňa bola zmena vizáže hlavnej predstaviteľky. Tá sa chová v novom prostredí ako slon v porceláne, ja by som z nej chytal záchvaty, ale je pekná a tak sa muži o ňu zaujímajú. Po romantickej scéne v horách som čakal, že v tej nasledujúcej si bude párik bližší, no a oni si stále vykali! Ako hovorím, dnes je Katka zábavná z iných príčin, ako v 50. rokoch. ()
Kadár byl borec. Když uvážím dobu vzniku a míru ideologického tlaku, je to mnohem lepší, než bych mohla čekat, navíc v rovině romantické komedie skutečně příjemná zábava. ()
Poté, co jsem loni absolvoval na fakultě předmět o rodových studiích, začíná se mi u budovatelských agitek odkrývat jeden pozoruhodný aspekt navíc. A sice to, jak skoro pokaždé vykřeslují hlavní postavu mladé ženy jako (na těsně poválečnou dobu hodně nezvykle) emancipovanou až revoluční bytost symbolizující nové společenské ideály. Zdejší Katka si jde pevně za svým cílem i přes spoustu překážek (otec neuznávající žádný pokrok, přísný vrátný u fabriky, samá smůla během prvních kroků v práci). Není to samozřejmě nikdo jiný, než právě soutěživá a sebevědomá Katka, odhodlaná splnit zavedený plán klidně i na 120%, která přichází ve společnosti poněkud pasivních mužských autorit na zlepšovací návrh a sama se pouští za každou cenu do jeho zrealizování. Co se týče Katky jako filmu, dnes už tahle mírně vyčpělá komedie moc nenadchne (maximálně pamětníky a feministky :)), ale pokud jí bereme jako dokument o své době, díky svému nadhledu narozdíl od jiných agitek snad ani nikoho neurazí. Dá se zde prominout i to, že funkční humor po letech doplňují situace vtipné spíše nechtěně, ovšem stejně jako troufalce, i mne se neskorší tvorba Jána Kadára líbí mnohem víc. 55% ()
Agitační komedie Katka, jejíž titulní hrdinku sice lapila za pačesy až nemilosrdná mašina, zatímco její zapíranou duši si již dlouho předtím přisvojila – podobně jako v obludných cukrovarnických prózách Matěje Anastázie Šimáčka – sama fabrika, mě ani tak neoslovila jako spíše pobavila - tím, jak se v ní život a svět s nevídanou nežitou plynulostí rozpadají a skládají (jako by vše náleželo k nějakému stroji), aniž by tomu kdokoliv z pracujících věnoval pozornost. Jedna nekonečná halucinace socialistického štěstí (v níž chybí jen, aby tovární rozhlas vysílal živý přenos soudního přelíčení s Miladou Horákovou, k čemuž zřejmě došlo o rok později, kdy již asi Kadár chystal Únos...). ()
Dnes už úsmevne a možno aj trochu infantilne pôsobiaca socialistická propagandistická komédia, plná proletárskych výrazov ako stachanovci či úderka, ktoré v priebehu rokov stratili svoje miesto a opodstatnenie v bežnom hovorovom slovníku. Humor je tu príznačne dobový, povojnoví šviháci v podaní Ďusa Pántika či Ferka Dibarboru dnes pôsobia skôr karikatúrne a pointa príbehu, týkajúca sa nadšeného prekonávania pracovných noriem je súčasníkovi vzdialená. ()
Katka je budovateľskou komédiou, ktorá v súčasnosti pôsobí úsmevne. Sú príbehy na ktorých sa podpísal čas a sú príbehy, ktoré čas preveril, alebo posilnil. Katka je ten prípad, kedy sa celé ponímanie príbehu a toho čo je komické zmenilo. V súčastnosti je to príjemná oddychovka, ktorá sa snaží o dôležité posolstvo, ktoré nám uniká, aj keď si uvedomujeme že tam je aj akú má podobu. Len sa stáva akosi nezaujímavé. Omnoho atraktívnejšie sa nám javí romantická dejová línia a hašterenie sa dvoch sokov v láske. Kadár dokázal vytvoriť film, ktorý aj napriek určitej propagande dýcha vlastným životom. Okrem scény v Tatrách - čo je podľa môjho názoru sekvencia naozaj podarená - sa môže film popýšiť skvelými výkonmi Dibarboru, Pántika a začínajúceho Krónera. Celé je to zasadené do pracovného prostredia, súperenia a morálky - podmienenej túžbou vyniknúť a niečo dokázať. Ako pripomienka časov, kedy to naozaj tak fungovalo je to výborné - aj značné zľahčenie a parodizovanie, ktoré tomu dodáva šťavu a vtip, ale ako samostatný komediálny celok, to v súčastnosti akosi pokrivkáva. ()
Príjemná hlavná predstaviteľka, "stará" herecká škola a oddychový film. Škoda len toho všadeprítomného úderníckeho podtónu. ()
My Slováci moc tie komédie nevieme a keď dáka fakt vtipná vyjde, nevieme sa za ňu postaviť. Katka má šarm a dôvtip, množstvo veselých momentiek a nádhernú predstaviteľku. Nemôžete to brať ako komunistickú agitku. Hodne nedocenené 7 z 10. ()
...vcelku znesiteľná agitka z r.1949....politiky nebolo moc ,tvorcovia sa zamerali skôr na to veselo (ak to tak môžem nazvať) ako úderníctvo...od roku vzniku sa všetko odvíja a treba to i tak brať.... ()
Mam rad vojnove filmy /Kapitan Dabac od Bielika, megaopusy Nikitu Michalkovova ...../ ale mam kurevsky problem s filmovym schematizom nasich koncin z 50. rokov 20. storocia a s budovatelskymi srackami. Nenavidim budovatelsky patos, budovatelske pesnicky a budovatelske filmy /Katka ...../ 5 % ()
Me film zaujal, nejen zrucnou rezii Jana Kadara. Zajimavy pohled na mladou zenu, ktera odejde z venkova do mesta, zacit karieru ve fabrice na puncochy. Dnes uz by asi nikdo netocil film o delnici, ktera je skoro porad v praci. Je to takovy naborovy film, plny nadseni... Ale libilo se mi to. ()
Taká jednoduchá slovenská komédia dedina versus mesto či tradície versus socialisticko-továrenská moderna, ktorá neurazí, ale po toľkých rokoch snáď už ani nedokáže pobaviť. Zaujímavé by bolo sledovať ju pred 72 rokmi, či by to bolo inak. Samozrejme, potešia hlavne mladí herci, neskorší výkvet SND na čele s Pántikom a Dibarborom, kvôli ktorým sa film predovšetkým oplatí vidieť. ()
Toto je velmi rozšafná budovatelská komedie. Katku už nebaví tahat krávy za cáky a smrdět hnojem. Taky představa, že ji vdají za nějakého slovenského ožrana jí dost děsí. Zblblá komunistickou propagandou uteče z domu a hurá do socialistické pančuchárně. Způsobuje všude rozruch a bezpečnost práce také dostává na prdel díky jejím dlouhým vlasům. Však končí jako zlepšovatelka a ještě se zamiluje. Vše je dlážděno jejím nesmírným úsilím a problémy. Kdybych nevěděl, co znamená jméno Kadár ve světové kinematografii, uvěřil bych, že je to skutečně slovenský agitační film. Spíš se přikláním k teorii, že Jan Kadár to točil jako frašku a u toho se usmíval, jak mu to ti komouši žerou i s navijákem. Dívky žijí v ženském domově v místnosti s mnoha postelemi. Místo masturbace a snění o mládencích však nespí a přemýšlí jak splnit plán... jedna scénka za všechny. ()
Jedna z najlepších slovenských komédií. Škoda len, že Božena Obrová umrela tak mladá. ()
Reklama