Kamera:
Vladimír NovotnýHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Ida Kamińska, Jozef Kroner, František Zvarík, Hana Slivková, Martin Hollý st., Elena Zvaríková-Pappová, Martin Gregor, Adam Matejka, Mikuláš Ladižinský (více)Obsahy(1)
V roce 1942 přijímá fašistická vláda tzv. Slovenského štátu norimberské zákony. Zabavené židovské podniky předává do rukou prověřených slovenských občanů. Truhlář Tono Brtko (Jozef Króner), poctivý a slušný člověk, pod nátlakem chamtivé manželky a vysoce postaveného švagra neochotně přijme arizační dekret na galanterní krámek stařičké paní Rozálie Lautmannové (Ida Kamińska). Polohluchá paní nechápe, co se v zemi děje, a považuje Tona za svého pomocníka. Doma a na veřejnosti ovšem Brtko předstírá, že „arizuje". Ve skutečnosti u paní Lautmannové renovuje letitý nábytek, zatímco ona o něj pečuje jako o syna. Nadejde však den, kdy všichni Židé z městečka obdrží předvolání k transportu a Tono musí přiznat barvu... (Česká televize)
(více)Recenze (520)
Film o premene časov z miernej nenávisti po hrozné vyhladzovanie. Film o premene obyčajného arizátora v človeka, ktorý bojoval o svoje prežitie prostriedkami, ktoré neuznával. Avšak film je zle postavený, väčšinu času venuje nezaujímavým scénkam, ktoré sa dali zrýchliť a urobiť inak a hlavná časť prichádza približne 20 minút pred koncom, kde bolo jasné, buď vy alebo ja, ten koniec však zbabrali, chcel by som vedieť, čo by urobili keby nezomrela, takto to neukončili pekne, ani náhle úmrtie babky, ani samovražda. Filmu sa dá veľa odpustiť kvôli dátumu vzniku, lebo vtedy sa tvorili filmy takto, čiernobiela farba aj hudba tomu dodávajú svojskú atmosféru a miestami je to zaujímavé, najmä keď Kroner opitý zahral určité scény a tá židovská babka hrala tiež zaujímavo, ale nemienim tomu dávať plné hodnotenie len kvôli tomu, že sa niekto cíti previnilo alebo že to bol istý čas zakázaný film, či dokonca že bol odmenený Oscarom. Mne sa to až tak nepáčilo, aj keď mu musím uznať kvalitu a originálnosť. ()
Bohužel mám z tohoto snímku dosti rozporuplné pocity a jeho genialita mi jaksi uniká ... jistě - téma židů za druhé světové války a jejich transportů je velmi silné, ale tak jak to bylo podáno zde, mě vůbec nenadchlo. ()
Drsné drama. Diktatura drtí důstojnost, devastuje duši, diskvalifikuje dobro. Doporučuji dohledat, dokoukat. ()
Plné hodnotenie si tento film právom zaslúži a to už nielen kvôli Oscarovi, taktiež aj preto, že sa jedná o azda najlepší film československej, či skôr slovenskej kinematografie. Celkovo 60. roky našej kinematografii viac než priali, o čom svedčí fakt, že mimo iného boli nakrútené aj ďaľšie skvosty ako rovnako oscarové Ostro sledované vlaky či Spalovač mrtvol, ktorý kvôli nepriazni režimu ostal vo svete celkom bez povšimnutia. Svoje suverénne vítazstvo pri udeľovaní Oscarov Obchod na korze potvrdil, keď vyhral na štvoricou ďaľších filmov; jednalo sa o grécky dobrodružný film To Homa Vaftike Kokkino, švédsky film Käre John, japonský romantický horor Kwaidan a známu snímku Vittoria de Sicu Manželstvo po taliansky. Film vyniká hlavne excelentným stvárneným oboch hlavných postáv, pričom už tu spomínaná nominácia pre Jozefa Krónera by bola naozaj tiež na mieste. Taktiež sa film nevyhýba tienistej stránke Slovenského štátu poznačeného krutou ideológiou, takže víťazstvo filmu zaoberajúceho sa ťaživou rasistickou témou (občas aj humorne odľahčené) bola naozaj trefa do čierneho. Záver sa nesie v rozťahanejšom tempe, pričom práve vďaka tomu je o to viac dramatickejší a pôsobivejší. ()
Máme cennější a lépe natočené klenoty. ()
Jeden z vrcholů československé filmové tvorby. Ani se nedivím, že získal Oscara, jelikož ta dramatická nit je vážná skvělá. Naše válečná drama odehrávající se v zázemí mě vážně překvapuji. Ale v tomto komentáři se chci zmínit o jedné věci které jsem si nemohl nevšimnout. A to je paralela s tímto filmem. Vždyť podívejte se na spojitosti (SPOILER: nominace na Oscara, 2. sv. válka, hlavní hrdina pomáhá Židovi respektive Židovce, oba jsou rozumně uvažující lidé kteří ze začátku nemají s válkou nic společného, oba do nesnází dostane blízký vztah s vysoce postaveným příslušníkem nacistů (jednou přátelský, jednou příbuzenský), oba jsou typem "hrdina z donucení". I přesto, že oba končí rozdílně nic to nemění na faktu že podobnost mezi Tonym Brtkem a Josefem Čižkem je až neuvěřitelná. SPOILER) Co tím chci říct? Zaprvé chci poukázat na vkus Akademie, která pro boj o Oscara vyslala dva velmi podobně filmy v rozmezí skoro čtyřiceti let. Možná, že kdyby filmaři natočili podobný film také by dostali šanci bojovat o nejprestižnější filmovou cenu. A zadruhé (což je důležitější) chci upozornit na českou povahu. Rozdílní filmaři zaznamenají českého člověka jako člověka ustrašeného, ale také jako člověka který chce pomoct, samozřejmě s jistými benefity. Z jejich filmů se stávají hity naší kinematografie. Proč tomu tak je? Není to náhodou, protože se v nich vidíme? Možná jsou nám blízké svou reálnosti? Že by to bylo to kouzlo? 90% ()
Chvíle, kdy se tak říkajíc láme chleba. Těžké, moc těžké je dívat se na tento film a představit si, jak asi bych se na místě Tóny a jeho rodiny zachoval já. ()
Króner a Liška to táhnou neuvěřitelně nahoru, ale ve výsledku mě to prostě moc nechytlo.. Speciálně v tom závěrečném jednání jsem měl pocit, že to docela skřípe, že filmaři neví jak to přesně uchopit a jen tak po haluzi se to nakonec dopatlalo do tvaru který není úplně špatný... ()
Slovenský štát přijal roku 1942 Norimberské zákony. Mimo jiné byla započata arizace židovských živností. Arizátorem skrovného a nevýdělečného obchodu s knoflíky se stal Tomo Brtko, bojácný "malý člověk", vrcholem jehož odvahy je opilecká imitace Hitlera (po níž se - poněkud symbolicky - pozvrací). Brtko je starou paní, jejíž obchod arizuje, upozorněn na obchodnickou čest, jež je jen jedna. Má však smysl s Brtkem o cti vůbec hovořit? Souvisí čest s kuráží a zbabělostí? INFO Podle ankety podobného jména je Obchod na korze nejlepším slovenským filmem. Snímek jako první československé dílo získalo Oscara za nejlepší neanglicky mluvený film. O dva roky později byly stejná pocta udělena Menzelovým Ostře sledovaným vlakům . Pomocným režisérem Obchodu.. byl Juraj Herz . ()
Výtečné drama, na úrovni Vyššího principu. Jediné co mi vadilo, že té slovenštině, potažmo slovenštino-němčině bylo docela špatně rozumět. Je to smutné říci, ale díky panu Mečiarovi bych u toho filmu k ještě intenzivnějšímu zážitku občas potřeboval mít titulky :(. Ale i tak film, který si jistě zasloužil Oscara. jen tu nominaci bych býval osobně spíše dal panu Kronerovi než paní Kaminské. Její výkon mě zas tolik nepřesvědčil. Závěr filmu šokuje už jen tím, že nikdo není schopen říci co se přesně stalo. ()
Dychvyrážajúci, zimomriavkový a unikátny film. Okom kamery parádne nasnímané, herecky perfektne zvládnuté. Liškova hudba brilantne dotvára chladnú, existenciálnu atmosféru. Človeku sa až ťažko verí, aký hodnotný a výpovedný film sme dokázali natočiť. Jednoznačne absolútny vrchol československej kinematografie! ()
Vůbec nepřeháním, když řeknu, že Obchod na korze se svým zničujícícím závěrem řadí mezi nejsilnější snímky světové kinematografie po celou její historii. Zprvu nenápadný snímek se sympatickou tragikomickou poetikou získává neuvěřitelným tempem na působivosti a bezvýchodnosti a připoutá diváka takovým způsobem, že se při úderném vyvrcholení nezmůže ani na slzy dojetí. Pro ty je pak dostatek prostoru při nádherné promenádní scéně, která hledá konečné východisko v kontrastně ideálním světě. A člověk má opravdu nutkavou chuť zapomenout na několik předchozích minut... ()
Vysoce umělecké dílo. Smutné na tom je to, že se to opravdu stalo. Je to první československý film, který obdržel v Americe Oscara. Paní Ida Kamíńská (původem Polka a ředitelka Židovského divadla ve Warszavě) hrála tak přesvědčivě, že mi běhal mráz po zádech. Ale též pan Króner nezůstal své roli nic dlužen. Úžasné, jedinečné fílmové dílo, které se právem zařadilo do světové kinematografie. ()
Hvězdičku nahoru za mrazivě vygradovaný závěr a finální, snovou tečku. ()
Je neuvěřitelné, jak česko-slovenská dvojice režisérů, která v 50. letech natáčela jednu sračkoidní agitku za druhou mohla o jednu dekádu později stvořit takový skvost! Herecké výkony Kronera a Kamińské se ani nedají popsat slovy. Ačkoli se nedočkáme ani jediné naturalistické scény, závěr podává to nejmrazivější svědectví o holocaustu a lidském charakteru, jaké jsem kdy na plátně viděl. Postava hlavního (ne)hrdiny mi trochu připoměla Hřebejkovo Musíme si pomáhat. ()
Skvělá ukázka toho, že česká, potažmo československá a slovenská kinematografie rozhodně mají co říct a mají z čeho čerpat. Pohled na válku očima obyčejných lidí, pohled na válku vývojem jedné postavy, a to vývojem, který je geniálně destruktivní. To, co předvádí herecká dvojice v hlavních rolích, je stejně neskutečné jako mistrné experimentování dvojice režisérské. Jeden z vrcholů československé kinematografie. A vlastně i české a slovenské samostatné. ()
Herecký koncert Jozefa Kronera a také jeho životní role. Nedivím se, že tenhle film byl oceněn Oscarem, kterého získal zaslouženě. Nejzářivější klenot československé kinematografie. ()
Možné Spoilery. Tomu se říká silný snímek. Oscara si zasloužil právem, ovšem u mě to na ten plný počet hvězd není. Možná jsem neměla tu akorátní pravou náladu na takový vážný snímek, možná to na mě trvalo až moc dlouho. Přece jen dvě hodinky je dost, vzhledem k tomu, že první půlku filmu se toho moc neděje a vlastně vůbec to vypadá jako film o tom, jak vést obchod s knoflíky. Teprve druhá půlka filmu bylo mistrovské dílo, krásně to všechno gradovalo až k samotnému "trošku šťastnějšímu konci" (ano myslím to, jak se ti dva ruku v ruce proháněli při muzice náměstím a ano vím, že to vůbec nebyl šťastný konec). Takovou vypjatou situaci, jakou tu Brtko řeší, nejspíše zažívalo vícero lidí v té době. Rozhodnout se, zda se řídit vlastními zásadami, svědomím a pomoci bližnímu, nebo jestli zvítězí strach o vlastní život, zachránit si svůj kejhák před dobrým srdcem. Závěr byl, co se psychiky postav týče, úplnou filharmonií měnících se rozhodnutí. Zachránit ji, jenže když na to přijdou, zastřelí mě, tak ji radši odvedu tam, jenže babka nechtěla, a potom když už to vypadalo, že vše snad dobře dopadne došlo na uchvácený nerozhodný krok - ten krok, po němž následovalo cupitání a tančení na náměstí. Smůla je ta, že dnes už snímek tolik nevyzní jako dvacet let od oněch událostí, a není pravděpodobně ani moc známý dnešní veřejnosti. ()
Skromný príbeh jednoduchého človeka, ktorý sa stane súčasťou pletiek skrz zákony, ktorými pohŕda. Bravúrne herecké výkony dostávajú snímok do výšin našej kinematografie. Záverečná hodina ohromne graduje. Prečo sa tento snímok povinne nepremieta na školách? ()
Reklama