Režie:
James GrayKamera:
Hoyte van HoytemaHudba:
Max RichterHrají:
Brad Pitt, Tommy Lee Jones, Ruth Negga, Donald Sutherland, Liv Tyler, Kimberly Elise, Loren Dean, Donnie Keshawarz, Sean Blakemore, Bobby Nish, John Finn (více)VOD (5)
Obsahy(2)
22. století. Umělá inteligence je integrována do všech průmyslových odvětví, Měsíc a Mars jsou kolonizovány, lidmi osídlené satelity obíhají kolem Neptunu, nejvzdálenější planety sluneční soustavy. Na Zemi se staví nová babylónská věž. Je to anténa, jejíž konec dosahuje až do vesmírného prostoru a která má sloužit k vyhledávání inteligentního mimozemského života. Tým budující tuto obří stavbu vede Roy McBride (Brad Pitt). Astronautem se stal díky svému otci (Tommy Lee Jones), jenž byl velitelem výzkumné expedice projektu Lima. I jejím úkolem bylo pátrat po vyspělém mimozemském životě a před dvaceti lety zmizela kdesi v hloubi vesmíru. Nyní je Země postižena řadou nečekaných katastrof, které zasáhnou i stavbu obří antény. Americké zpravodajské služby se domnívají, že Royův otec stále žije a ohrožení Země má původ v explozích, ke kterým dochází u planety Neptun a souvisí s projektem Lima. Roy je vyslán na vesmírnou misi vedoucí přes Měsíc a Mars až k vnějšímu okraji sluneční soustavy, aby zde otce našel. Jeho cesta však odhalí tajemství zpochybňující samou podstatu lidské existence a jejího místa ve vesmíru. (Cinemart)
(více)Recenze (996)
Krasna vizualizace! Uveritelna evoluce lidstva, tak nejak to vidim i ja. Zadna nadhera jak to servirujou v kazdem megafilmu na nove. Bratt s tim kamenym vyrazem byl divny ale roli zvladl dobre. Par veci tam bylo nedomyslenych asi uz dosli napady nebo penize? Tema otec - syn znam velmi dobre proto sem se nekdy ztotoznoval. Cekal sem ze to bude vetsi pecka... ()
Nic moc, vzhledem k tomu co se od toho očekávalo. Tak nějak jsem dokázal předpovědět vše, co se ve filmu událo. Alespoň potěšila přítomnost Tommyho Lee Jonese. ☺️ ()
Éra, v níž lidstvo létá k Neptunu za dva měsíce, ale posílanou zprávu musíte chodit namlouvat do studia pořád dokola naživo. A vy jste se smáli ARMAGEDDONU a hledali logické mouchy na MARŤANOVI... Nevěřil bych, že takhle blbý příběh může vypotit padesátiletý chlap, tipoval bych spíš dvacetiletou studentku romantické literatury, ale jsem vždycky rád za každou pořádně zprodukovanou sci-fi, obzvlášť v těchto složitých časech, které kasovně přejí spíš jiným žánrům. Navíc se místy v tomhle filmu na vesmír dívá opravdu dobře, takže bych AD ASTRA ten dementní scénář nakonec i odpustil. Co ale odpustit neumím, je strašlivá nuda, která vás varuje už v utahané první čtvrthodině a totálně prosákne celou druhou polovinou filmu. Bradovy sebezpytné monology doplňují stejně nezáživná hlášení, a ze dvou hodin jsou rázem subjektivně tři a půl. Je mi vždycky strašně líto té spousty peněz, času a energie vynaložené na něco, co prostě nemohlo dávat smysl a někoho bavit už na papíře. Nebylo by vždycky lepší obětovat půl procenta z rozpočtu na někoho, kdo by si scénář přečetl opravdu pořádně? 40 %. ()
Atmosféra, hudba, zpracování, digitální efekty, zvuk, Brad, Tommy a Donald, co víc si přát. Nádherný film u kterého mi chyběli jen ti mimozemšťani. Stopáž akorát. Tento film vám vřele doporučuji. ()
7/10 ()
Parádní sci-fi thriller. Ale do prdele co ten konec?! Spoiler!!!!! Za průlet Brada Broďáka rojem asteroidů, kryjícím se za plátem vesmírný lodi, jak za víkem popelnice alá kapitán Amerika, aby se mohl svízt na atomovým výbuchu a doletět 4 miliardy kilometrů na Zemi a jít na rande se svoji buchtou jsem měl sto chutí dát dvě. A vlastně já je dávám. ()
Z počátku velmi svižné a zábavné, druhá polovina však byla celkem utahaná a z mého pohledu slabší. Inspirace Coppolovou Apokalypsou byla myslím zjevná (tedy aspoň já jí tam viděl) a Apokalypsa nepatří k mým nejoblíbenějším filmům. Ale jinak to předčilo mé očekávání a to průměrné hodnocení dle mě neodpovídá realitě. 75% ()
Libo interstellar-light a nebo gravity-extra? Tak tady to je. Vše tak nějak funguje, ale něco tomu chybí... Je to jako dvakrát použitej toaleťák nebo tak něco, ale koukat se na to prostě dá. ()
Příběh zraněného chlapce který se v padesátce dostane k usmíření s otcem i svým životem, který je natočen vizuálně podmanivě, herci hrají, hudba dokresluje, jen scénáře rozpracovaných filmů se asi rozsypaly v pracovně a už to nikdo nedal pořádně zpátky... Za naději v životě Roye McBridea zůstanou tři hvězdy a scéna s náskokem do kosmické lodi a průlet prstencem budou zapomenuty. Po tomhle filmu si říkám, že bych měl té Gravitaci dát ještě jednu šanci. ()
Možná jsem čekal druhý Interstellar, který jsem nedostal. Možná jsem byl nadšený z letního zážitku a Bradovi Tarantinovky. Důvodů, proč bych ten snímek mohl omluvit bude víc, ale mě osobně zkrátka k nesnesení nudil. ()
Oč to mohol byť lepší film, keby sa mu v prevej scéne neotvoril padák? ()
zatímco v Kubrickově Vesmírné Odyssee (kterou tento film alespoň svou vizuální formou, vážností i dialogy totálně o ničem připomíná) bylo nudných cca 30% filmu, což ale bylo víc než dostatečně vyváženo kvalitním sci-fi dějem s vícero originálními myšlenkami, tento film je o ničem z 95% a ničím ta nuda vyvážena není a to dokonce ani v samotném závěru - jediný šok, který závěr přináší, vyplývá totiž z toho, že dokonce ani tam se nic nestane. Dá se říct, že film je založen na Pittově strhaném obličeji (na který se vynadíváme vskutku dosyta) a jeho tlaších o tom, jak utíká (nebo neutíká?) od lidí a jak mu chybí (nebo nechybí?) táta. A aby to neustálé poloopilecké filozofování nad životem divák vůbec zvládl, sem tam mu pro změnu režije předhodí nějaký ten obrázek Měsíce, Marsu, vesmírné lodi či Neptunu v naději, že pak tento rádoby-psychologický paskvil budou moci prodat jako "atmosférické sci-fi" a bude to tak v pořádku. Ne, není to v pořádku. 22% a to jenom proto, že mám rád Pitta. ()
Film Ad Astra na mě působil spíše filozoficky, převážně ve druhé půli. Pittova vesmírná odyssea vypadala vizuálně fantasticky a byla okořeněna o pár akčnějších scén, místy ale působila trochu utahaně a zdálo se mi, že Brad má stále stejný výraz. I přes některé mouchy, které Ad Astra má, se jedná o nadprůměrný příspěvek k filmům s vesmírnou tématikou a rozhodně bych k snímku nebyl tak kritický. 7/10 ()
To byl zase "skvost", panečku. Tak tento film se zařadil skoro na úroveň (čti dno) filmu Život (Life) na který jsem psal dlouhou "recenzi". Pozor budou následovat spoilery, ale klidně čtěte dál, protože vám ten film opravdu nepřeji. Tak kde začít? Film si bere příklad ve filmu Gravitace, který se také tváří hrozně realisticky, ale hlavní hrdina je tak nesmrtelnej, že by mu záviděl i Terminátor mixnutej s Chuckem Norrisem. Naprostou stupiditou se inspiroval ve filmu Život. Babica by se nemusel stydět, tváříme se realisticky, ale přidáme tam trochu akce, tak jo, dáme tam somálské piráty na Měsíc, potom zdivočelé opice, které ovládnou loď v hlubokém vesmíru a pak by se třeba ještě mohl hlavní hrdina vloupat do tajné vojenské lodi na Marsu, která převáží jadernou nálož. Když už se člověk přebrodí těmito sračkami, tak nakonec nedostane odpovědi vůbec na nic. Ten elektro-něco-výboj, co měl zničit celé lidstvo a veškerý život ve sluneční soustavě, vystřelovala nějaká loď, které se roztekl reaktor někde u Neptunu? Nechápu. Rejža to asi taky moc nepobral, tak tam o tom dal radši jen jednu větu a rychle od toho, okay. Vlastně jednu odpověď jsem dostal. Po dvouhodinovém vnitřním monologu a opravdu hlubokém (opravdu hlubokém, řekl bych z oblasti rektální) bádání hlavního hrdiny, jsme se dozvěděli, že nejdůležitější na světě je láska a žít naplno. Tleskám, kvůli tomuhle se ty dvě hodiny a let na Neptun a zpátky opravdu vyplatily. Brade, Brade, mám tě rád, ale příště si přečti scénář. ()
Ad Astra nechce být snad přímo Vesmírnou odyseou, spíš možná něčím jako Interstellar. Každopádně začíná pádem jako z Gravitace, naivitou a nakládáním s fyzikálními zákony vyvolává asociace na Zítra vstanu a opařím se čajem (bohužel bez humoru), jsou zde i napínavé scény jako z nějakého Vetřelce a přestřelky v raketoplánech jak z Moonrakera, Liv Tyler připomene Armageddon, Pitt zase Marťana... je toho zkrátka dost a dost, odkud film čerpá inspiraci. Nemuselo to být na škodu, ale zde to dohromady netvoří nic nového, unikátního, ani lepšího. Pozitiva se najdou - pěkná kamera, přiléhavá hudba, imitující Zimmera, no a Pitt je pořád tím sympatickým klukem. Pokud je tak divák ochoten nevnímat nesmysly proti logice, nezanechá v něm toto komorní sci-fi ve stavu beztíže nevolnost, ale ani nic jiného. ()
Roy McBride vyniká tím, že bez nervů zvládá vypjaté situace ve vesmíru. I díky tomu se dostane do projektu Lima, ale hlavním důvodem je to, že je synem legendy vesmírných letů, která se rozhodla vyhledat inteligentní mimozemských život.....Nečekejte od filmu spousty akcí, film má za cíl spíše vnitřní svět Roye McBridea. Bohužel, ten mě příliš za srdce nechytil a poměrně nevydařený konec film posouvá do podprůměru. Druhý Interstellar se rozhodně nekoná. ()
Je to takové utahané, nudné, ale místy i celkem zábavné, akční..ale jinak to moc dobrý film není. |60%| ()
Tohle bylo prostě velký špatný. Místo Brada Pitta tam mohl být kus dřeva (není to jeho chyba, prostě neměl co hrát). Tak mrtvou, chladnou a nezajímavou postavu jsem dlouho neviděl. Jediná hezká pasáž byla ta na osídleném Měsíci. Jinak jde o dvouhodinové čekání na naprosto stupidní pointu, které se prostě nevyplatí. Nuda, šeď a promarněný potenciál... ()
Tak opět dostal Newton a Kepler masáž. Brad Pitt se od satelitu odrazí takovou silou, že vygeneruje dostatek hybnosti k překonání rychlosti rotace Neptunu (9660 km/h), proletí jeho prstencem (rychlost srážky Brada Pitta a sakra velkých šutrů musí být logicky vyšší než oněch 9660 km/h), dostane se do lodi a třešnička na dortu...atomový výbuch ho zanese přesně do ideální sestupové pozice na oběžnou dráhu Země, aniž by potřeboval jediný korekční manévr. Jako vážně? Unylá, nudná a svojí stupiditou urážející vesmírná demence. ()
Pomale sci fi, riesi sa tu vztah otca a syna. Vizual je fajn, rovnako ako nahanacka na mesiaci. ()
Reklama