Režie:
Woody AllenScénář:
Woody AllenKamera:
David M. WalshHudba:
Woody AllenHrají:
Woody Allen, Diane Keaton, John Beck, John McLiam, Douglas Rain, Brian Avery, Mews Small, George Furth, Read Morgan, Don Keefer, Albert Popwell, Jackie Mason (více)Obsahy(1)
Pětatřicetiletý spolumajitel restaurace U veselé Mrkvičky, v Greenwich Village, jímž je klarinetista amatér Miles Monroe, se v roce 1973 musí podrobit poměrně banální operaci žaludečních vředů. Z narkózy se ale probouzí téměř o dvě stě let později, taková je výchozí situace sci-fi komedie Woodyho Allena. Hlavní postavou příběhu je opět nešikovný, nehrdinský hrdina, dostávající se vlastní nemotorností do neobvyklých situací... Režisér Woody Allen s patřičnou dávkou nadsázky karikuje společenské systémy s neomezeně vládnoucími diktátory, stejně jako zaručeně "dokonalé" politické systémy a ideologie. Příběh nezapře inspiraci futurismem, také tentokrát v ději nalezneme citace z grotesek Macka Sennetta, Bustera Keatona, Harolda Lloyda, Charlieho Chaplina, bratří Marxů, parafráze slavných filmových dialogů. Humorem shazuje některé psychologizující divadelní hry či nyní aktuální klonování lidských orgánů. Neméně důležitou součástí děje se stala hudba Woodyho Allena, jenž se tu představuje i jako její interpret na klarinet, v doprovodu vlastní dlouholeté skupiny The New Orleans Funeral Ragtime Orchestra a newyorleánské kapely The Preservation Hall Band. Není nezajímavé, že kostýmy k tomuto snímku připravil Joel Schumacher, který později více zaujal jako režisér například snímky Hráči se smrtí, Nebezpečný klient a Čas zabíjet. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (225)
(1001) -"Musíte pochopit, že všichni, které jste kdy znal, jsou dvě stovky let mrtví." -"Ale vždyť všichni jedli organickou rýži!" Je to zběsilá smršť nekoordinovaných nápadů, nebo to tak aspoň působí. Aluze na němou grotesku (a zvlášť asi Chaplina v Moderní době) je také silná a všudypřítomná. Vždycky jsem toužila použít slovo aluze ve větě, tak doufám, že jsem to udělala správně. Asi je to tím, že Woody sekal filmy jako Baťa cvičky a tak celý film i jeho fikční svět působí "jenom jako", jenom herci pobíhající v kulisách. Jistý nápad a úvaha jde na pozadí vycítit, ale je opracovaný a provedený jen s minimální dávkou pečlivosti. Nevypadá to zkrátka jako dílo tryskající ze srdce, což je mnou preferovaný druh filmů, zvlášť když pojednává o boji za svobodu. Možná to je ta pointa a Woody nevěří na boj a na svobody, ale v tom případě by za mě pořád dostal ne. A ještě jsem zapomněla dodat, že minimálně polovinu něžných citů, které ve mně Spáč vzbudil, si zasloužil scénou hry na Branda a Vivien Leigh. ()
Dle mého názoru solidně nadhodnocená nejapná blbost, která je mi sice v zásadě sympatická, ale nemůžu ji hodnotit výše (tři hvězdy víc než dost), jelikož na mě působí příliš sebestředným dojmem. Jinými slovy - na to, jak slabým scénářem disponuje, se zde vyskytuje nadmíru řekněme až trapných fórků, leckdy (resp. vždycky) postrádajících jakoukoli jinou pointu, nežli zesměšnit co se dá. Ono by to možná ani tolik nevadilo, kdyby se sám Woody nestavěl do role úplného trotla, protože pak i ty inteligentní vtipy vyznívají poněkud rozpačitě, ale na to už si u něj zřejmě budu muset zvyknout. Navíc se nedokážu zbavit dojmu, že divadelní zpracování by tomuhle dílu slušelo mnohem více. ()
Vědeckofantastický žánr mě většinou nudí, ale budoucnost je zajímavá. Ještě navíc s Woody Allenem v humorném balení.. Woody vlastně žánr využívá spíš na fórky a grotestní pojetí. I tak občas překvapí docela zajímavým minimalistickým pojetím budoucnosti a několika vskutku dobrými nápady (orgasmátron.) Humor občas šlape dost dobře ale najdou se i nudnější místa a celé mi to přišlo spíš jen jako taková zábavná hříčka na jedno zkouknutí. A pokud to má vůbec nějakou pointu, tak dost slabou. ()
Povedená sci-fi groteska, kde Woody Allen řádí jako Charlie Chaplin v dobách své největší slávy. Mladý Miles (Allen), se jednoho dne zastaví v nemocnici, na běžném zákroku, kde mu má být odstraněn vřed. Shodou okolností je pak ale zmrazen a probuzen v budoucnosti roku 2173. Ovesné lupínky jsou velice nezdravé, kouření tabáku se doporučuje (dokonce v nemocnicích), lékaři píchají květinám injekce, pěstuje se obří zelenina i ovoce a ani sex už není jako dřív. V roli Allenova filmového partnera, se představí mladá (a krásná) Diane Keaton a může začít velké dobrodružství, neboť oba uprchlíci, se schovávají před rukou zákona, aby jim nebyl přeměněn mozek. Allen, který se podílel na scénáři (a samozřejmě režíruje), nenechává na nikom ze 70. let minulého století nit suchou a pouští se do politických otázek, naváží se do náboženství, kultury, sexu atd. Povedený, nesmírně zábavný film. ()
Allenov zárez do sci-fi žánru. Ťažko povedať či je jeho ranná, blázniva, sexuálne podfarbená ranná tvorba lepšia ako jeho neskoršie inteligentnejšie, vtipné a neurotické diela. Každopádne sa jedná o veľmi výrazného tvorcu. Už v Spáčovi sa objavujú prvky, ktoré budú pre jeho tvorbu typické - minimálne parodizácia diel - najvýraznejšia v podobe Električky do stanice Túžba. Veľmi príjemnou postavou sa stáva Diane Keaton, ktorá ma prvýkrát vo filme neiritovala a ktorá bola Allenovi veľmi rovnocennou dialógovou protivníčkou. Spáč má typickú výstavbu Allenového diela - začne niekde inde, končí niekde inde a pritom je stále o tom istom. Osobne mám radšej jeho neskoršiu tvorbu, aj keď musím priznať, že som sa na niektorých veciach naozaj skvelo bavil. Atentát na nos bol nezabudnuteľný. Ďalší môj zárez do tvorby tohto originálneho režiséra a scenáristu, ktorý sa stáva s každým svojim filmom lepším a dospelejším. ()
Galerie (57)
Zajímavosti (23)
- Spáč je jedním z mála Allenových pokusů na poli sci-fi. Své nápady týkající se filmu údajně konzultoval s renomovaným mistrem žánru Isaakem Asimovem. (ClintEastwood)
- V hudebním doprovodu hraje Woody Allen na klarinet. (formelin)
- Natáčení probíhalo v Coloradu a Kalifornii. (Terva)
Reklama