Režie:
Stanley KubrickKamera:
Geoffrey UnsworthHrají:
Keir Dullea, Gary Lockwood, William Sylvester, Daniel Richter, Margaret Tyzack, Douglas Rain, Vivian Kubrick, Robert Beatty, Ed Bishop, Alan Gifford (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Filosofická filmová opera. Evoluce a smysl existence lidstva v několika epochách, během kterých je člověk konfrontován se zlověstným a mlčícím symbolem mimozemského života. Science-fiction film, po kterém už filmové sci-fi nikdy nebylo jako dříve, a souběžně napsaný stejnojmenný science-fiction román, po němž se sci-fi literatura navždycky změnila. Jeden z největších mýtů filmové historie a společné mistrovské dílo dvou osobností svých oborů – režiséra Stanleyho Kubricka a spisovatele Arthura C. Clarka. Neopakovatelná cesta za hranice lidské zkušenosti, za hranice prostoru a času... (AČFK)
(více)Recenze (1 630)
Dielo hodné majstra, dielo, ktorému vizuálne spracovanie môžu závidieť aj mnohé súčasné snímky. Až sa mi nechce veriť, že tento film za chvíľu oslávi 50 rokov! Ale 2001: Vesmírna odysea ponúka omnoho viac ako len pôsobivé a na svoju dobu prelomové efekty. Sú to myšlienky, ktoré sú nadčasové a ktoré sú čím ďalej tým viac aktuálnejšie. Každý si ich môže vyložiť po svojom a to je na tomto filme to najkrajšie. U všetkých, ktorým nepríde snímok ľahostajný, prebudí skrytého filozofa. Je tu ale niečo, čo musím vytknúť a to je prílišná stopáž. Dlhé zábery zamerané na letiace vesmírne lode a taktiež dlhé scénky, kde sa v podstate nič nedeje, sa silno podpísali na takmer dva a pol hodinách. Aj keby bol film o nejaký ten čas kratší, nič by na svojej geniálnosti nestratil, teraz bohužiaľ obsahuje aj pasáže, ktoré môžu trošku nudiť. ()
Kniha je smysluplnější a záživnější. Film je něco jako Bible... Nemá žádný moc děj jen myšlenku ,která není špatná, ale lepší je kniha no a pak jen spoustu náznaků a vyberte si. Úvodní část působí trochu směšně. Lidé v převlecích jsou hrozně nápadní.. Pak už je film výborný, ale konec zase trošku shazuje až úchylný důraz na tradiční luxus místo nějakého modernějšího hi-tech pokoje no a hlavně závěr, který nechává až moc fantazie na divákovi. (To si taky mohu celý příběh vymyslet sám že). Takže pro mě 60%, ale kdybych to viděl tenkrát, asi bych dal mnohem více kvůli technickému zpracování, které je na tu dobu úžasné... BTW opravdu by neškodilo kdyby to mělo poloviční stopáž. ()
Rozvleklá nuda! ()
Tento nadfilm rozhodně překonal svou dobu svým nadčasovým tématem (opravdu velmi děkuji pane Clarke) a také na svou dobu vynikajícími vizuálními efekty, za které by se tvůrci nemuseli stydět ani dnes. Tento awesome and amazing movie si pouštím výhradně v originále (na DVD údajně s českým dabingem ani nevyšel) z jednoho prostého důvodu: abych si náležitě vychutnal veškeré nuance originální mluvy a navíc nadabovat palubní počítač HAL 9000, kterého mluví Douglas Rain a jehož hlas mě úplně uhranul, je podle mě naprosté barbarství. Tento snímek je absolutní sci-fi klasika, v rámci žánru jeden z nejlepších, jeho pomalý a promyšlený děj mě vždy úplně posadí do křesla. Samozřejmě se nelíbí každému (v čele s verbalem), ale to už není můj problém. Tento superfilm mohu bez obav doporučit téměř každému. Tak pravil Zarathustra, ámen. Zajímavý komentář: buchannon ()
Předpokládám, že v té době se z toho lidem určitě vzrušením potily zadky na sedačkách v kině, proto si to zaslouží alespoň jednu hvězdu. Děj totáááááááááááááááááááááááálně přetaženýýýýýýýýýýý a celkově to bylo taaaaaaaaaaaaak zdlouhavéééééééééé, jako by to tooooooooooooočil lenochoooooooooooood. Mockrát děkuji moderním technologiím a funkcím přeskakování stopáží, zkrátil jsem si film na slušných 40 minut... ()
Některí lidé jsou chytří a někteří zase hloupí... ()
Ano, tento film určitě není pro každého. Má dost pomalé tempo. Ale celkové je vyprávění solidní. Nejlepší na tomto filmu je jak na svou dobu působí neskutečně futuristicky. Ani se nechce věřit, že tento film vznikl koncem 60tých let. Dokonalá vizuální orgie, kam se hrabou dnešní CGI efekty. A samozřejmě vyvrcholení filmu, kdy divák pouze kouká z otevřenou pusou. Klobouk dolů. ()
V roce 1968 bych na to měl asi jiný názor a byl odvařený z na tu dobu hezkých triků, ale viděno v roce 2018 je to už značně retro a navíc ke konci jeden velký LSD trip víc než jakákoli sci-fi. A ten kdo říká, že pochopil abstraktní zakončení filmu, kecá :P :_) ()
10/100 ()
Filozofický kousek, který vypráví příběh o černých kvádrech ve Vesmíru, jímž se přisuzuje mimozemský původ a účinky výrazně urychlující vývoj myšlení živých i neživých entit. Inu, chvála budiž tvůrcům za opravdu vyjímečný zážitek, co se týče kulis (pohyb na vesmírné lodi,..) či nejrůznějších efektů (běhání v gravitačním kole,..). Tím bych ale skončil a dovolil bych si podivit se nad vysokým hodnocením tohoto snímku. Unylost a nudnost čišela snad z každého momentu, který zde byl. Snad jediným vzrušením, které alespoň lehce zacloumá s pozorností diváka, je vypínání robotického HALa. Několika minutové pozorování tmy či míhání barevných efektů všeho druhu. Písně, které jakoby jen zněly, ale vlastně s dějem nic společného neměly. Konec pak patří k těm, který zapomenete už když se na něj díváte. Když jsem si po shlédnutí přečetl obsah, co mi měl vlastně snímek říci, logiku to dávalo. Jenomže sledovat přes dvě hodiny tuhle vleklou dějovou linku, to je úkol opravdu nadlidský (jestli ne dokonce mimozemský!). ()
65% | 7/10 ()
Dokonalý film. Jeden z nejlepších, jaký kdy byl natočen. Stanley Kubrick byl génius. ()
Tohle se mi opravdu špatně hodnotí, protože je to více než cokoliv jiného hlavně umělecký film. Řemeslně dokonalé, na efekty se mohou jit zahrabat i o 10 let mladší Star Wars, některé střihy kamery se asi dodnes učí na školách. Jenže film je díky extrémně dlouhým záběrům pětkrát delší než by odpovídalo ději a to si ještě po konci filmu budete muset pustit další půl hodinové video, abyste pochopili, co chtěl vlastně básník říci. Zajímavé, ale znovu to opravdu vidět nehodlám. ()
Tady jde nádherně vidět jak moc hudba dokáže ovlivnit celkový zážitek. Hudba zde tvoří tak 70% zážitku, jakákoliv, ať už Štrauss či ten kakafonický hukot. Je to hlavní aktér který ve vás začne vyvolávat ty pocity, myšlenky které sázím že přesně byly zamýšleny. Film neuvěřitelně nadčasový, opravdu nelze uvěřit tomu, že to bylo natočeno 68. Všechno co je ve filmu ani dnes nevypadá směšně, tak jako ostatní filmy, kde se někdy za břicho popadáte jak si představovali budoucnost. Ovšem celkový divácky zážitek se odvíjí od toho v jakém je divák rozpoložení a jestli má chuť se myšlenkově naprosto odpoutat od reality. Pokud ne, řekne, že je to nudná slátanina co znásilňuje uši. Ano a není se čemu divit, lidem kteří toto řeknou naprosto rozumím a vidím kde je problém. Holt je to opravdu chuťovka na kterou jsem se připravoval opravdu dlouho, přišel čas a vidím, že to zrání ve špajzu přineslo své ovoce. Poslední půl hodina je čistokrevná "Lynchovina" , no není se čemu divit že Lynch otevřeně hlásá jaký je fanda Kubricka. Pokračovatel řádu :D. Až do konce jsem na to čuměl s úžasem, ta pasáž perfektně dokončila celé dílo, každý člověk si to přebere sám a ve variabilitách je ta krása. Velice se mi taky líbíla celková pasáž s Halem, Luxusně provedeno. Trošku bych akorát zkrátil ten začátek, a kecy s doktorem Floydem. Ty černé dlouhé minuty bych taky vyškrtnul :D Tolik chybí k mé vizi dokonalosti. ()
Esenciální a můj nejoblíbenější Kubrick. Teprve pár let je Stanley přijímán relativně normálně. I v 60. letech byly jeho filmy velký haló, ale ještě nebyl tolik nerdy ikonizován a staven na piedestal. Tenhle týpek : https://www.youtube.com/watch?v=MSo6s_xrj4c&t=1s se na něj specializuje. Je to sice nadinterpretace jak Brno, ale technickýho rázu, takže zajímavější svojí věcností a konkrétností. Díky němu jsem svým způsobem pochopil, že Kubrick tim výkonostnim perfekcionismem chtěl dosáhnout nějaký kryptologie (opakování geometrických vzorů např). Mechaničnosti filmu. Umění jako inženýrsky propracovanýho stroje. Když tohle máte, celá Kubrickova mystická nedosažitelnost se ztratí v řemesle (kromě toho, že i triviální vizuální řeč je pro spoustu lidí španělská věsnice). S premisou Kubricka, v tradičně humanitně zaměřeném umění, jako technokrata, nejvíc mistrovi sedla 2001ička. Začal jako obvykle. Vzal žánr a povědečtil ho, zprofesionalizoval ho, technicizoval ho. Divnovláska byla profi satira, Mechanickej profi árt, Osvícení profi horor s psychologickym přesahem, Vesta profi válečnej biják, kde už mu dochází pára a nakonec Touha, profi romance, jeho nejhorší film. Řečeno obyčejně - 2001 měla být prostě první áčkový scifi. Je v ní znát trend totálně se vymezit vůči televizi (velkoformátový - kompoziční, minimum dialogů a maximum triků) jako před ní Ben Hur, Kleopatra a hlavně Lawrence z Arábie. Jako správný scifi to na tricích stojí tak moc (a proto to Kaelová neměla ráda, protože pro ní jsou to bez lidský perspektivy jen hračky na hraní - přitom o nelidskou perspektivu přirozeně technikovi jde), že Kubrick nechal centrifugu v 1:1 (navrhli mu to lidi z NASA, kterážto kvůli o roce pozdějšímu přistání na Měsíci chtěla film jako propagandu, což se povedlo a je to jeden z příkladů nejlepší možný reklamy) a další věci zničit aby si film zachoval exkluzivitu. Áčkovej look to má i kromě klasický hudby díky minimální postprodukci, takže snímání modelů se muselo povést v záběru plus další inovace jako místo laciný zadní projekce je Afrika a povrch Měsíce přední projekce na 10 metrový hyperreflexní fólie ve skle, v prostředí podsvícený tisícema žárovkama s individuálníma spínačema, aby se dalo přesně synchronizovat plátno se světlem ve studiu, zobrazovaný speciálně vyrobenym, největším projektorem tý doby - "Ikarova křídla měla být vyrobena z lepšího materiálu než z vosku a peří" - Stanley Kubrick Award Acceptance Speech, 1998. 2 roky poctivý trikařiny. O děj tady jednoduše v posledku nejde; je to inspirovaný Clarkovou (oproti třeba Assimovi obyčejný scifista) povídkou a scénář pak psal společně s produkcí - Kubrick to pak celý jako obykle pragmaticky ořezal podle filmařskej potřeb. Oddysea byla točená 65mm čočkama (zaoblených 70mm) pro tohle plátno https://www.christies.com/lotfinder/Lot/hiroshi-sugimoto-b-1948-cinerama-dome-5662327-details.aspx a kdo ji neviděl v kině nikdy Straussův valčík ve volném prostoru nedocení. 2001 se nemusí analyzovat (Nietzscheovská vize nadčlověka v tomto případě řízená mimozemskou civilizací Třetího stupně skrze technický pokrok a inteligenci nejvyspělejšího druhu - jak Bowman porazí Hala, místního záporáka, je subtextuálně o tom, že inteligence je obecná veličina vázána na IQ jen jedním směrem (Hal se chová jako primitiv, když se odhalí, že chyboval), ale prožívat. () (méně) (více)
Tenhle film je těžké hodnotit. Na jednu stranu prakticky definoval podobu moderního sci-fi, inspiroval tvůrce filmů od Hvězdných válek, přes Vetřelce, Terminátora až k červenému trpaslíku. Jeho vizuální stránka předběhla svou dobu a dodnes bere dech. Když si vezmete, že přistání na měsíci se odehrálo až o rok později musel ve své době působit jako zjevení, něco jako Verneovky v 19. století. Na stranu druhou, když se oprostím od vizuálních lákadel, příběh samotný je velice komorní a pro mě postrádá uspokojivé zakončení. Navíc je proložený nekonečnými záběry do prázdna doprovázenými drásavým soundtrackem, čímž se délka filmu subjektivně stává téměř dvojnásobnou a celkově začíná nudit. Suma sumárum 4* z úcty k řemeslné dokonalosti a vizionářskému průkopnictví, ale mezi oblíbené filmy, na které bych se mohl koukat zas a znovu se bohužel asi nedostane. ()
Na tu dobu naprosto neuvěřitelné dílo, které inspirovalo nespočet dalších tvůrců, patrné je to např. u Interstellaru. Místy je to opravdu nudné a chápu, že toto někomu nemusí sednout. Je však nutné pochopit, o co se zde Kubrick snažil. Nechtěl nějakou akční řežbu s výbuchy, chtěl vytvořit vizuální poezii, která se snaží všímat si i těch nepatrných detailů, doprovázených krásnou Straussovou skladbou. Podle mého se mu to skvěle vydařilo a stal se pro tento žánr cennou inspirací. ()
Původně jsem se obával, že se mi Odysea jako jediný z Kubrickových filmů nebude líbit a budu se u ní nudit. Ale naopak mě to mile překvapilo. Rozhodně na tu dobu to byl neuvěřitelný počin, který znamel pro celý žánr sci-fi revoluci. Každopádně si zaslouží svoje místo vedle Barry Lyndona nebo Olověné vesty. ()
Neee. Po 15 minutách spořiče Windows 95 (později Winamp) jsem si říkal jak z tohodle chce ten chlap sakra vybruslit, a bohužel nepřišlo to. ()
Reklama