Režie:
Stanley KubrickKamera:
Douglas MilsomeHudba:
Vivian KubrickHrají:
Matthew Modine, Adam Baldwin, Vincent D'Onofrio, R. Lee Ermey, Dorian Harewood, Arliss Howard, Kevyn Major Howard, Ed O'Ross, John Terry, Kieron Jecchinis (více)VOD (3)
Obsahy(1)
V roce 1967, během války ve Vietnamu, nastupuje skupina nových rekrutů na výcvik k námořní pěchotě. Čeká je zde vojenský dril, ale hlavně tvrdý a nesmlouvavý seržant Hartman, který vojáky despoticky drezíruje a šikanuje. Mezi rekruty jsou vojíni Vtipálek, Kovboj a také neohrabaný a tlustý Leonard. Hartman ho neustále ponižuje, za jeho neúspěchy začne dokonce trestat celou rotu. Ne každý je schopen takový dril přežít a zachovat si zdravé myšlení. Leonard se uzavírá do sebe, přestává komunikovat s okolím, nakonec zastřelí Hartmana a pušku obrátí i proti sobě. Vtipálek, po čase seržant, se stane válečným zpravodajem. Dorazí k bojové jednotce, které velí jeho kamarád z výcviku Kovboj. Jednotka je cílem vietnamského odstřelovače, vojáci jeden po druhém umírají, mezi nimi i Kovboj. Vtipálek nakonec nachází střelce, kterého jeho kolega z novin, válečný fotograf, postřelí. Je to mladinká Vietnamka... (TV Nova)
(více)Videa (2)
Recenze (940)
"Můžete dát srdce Ježíšovi, ale vaše prdel patří námořní pěchotě." Před válkou je nutné mozek vyndat z hlavy, lehce ho oprášit a pak začít důkladné vymývání. Seržant Hartman je přeborník v čistících praktikách a dokáže skvěle motivovat své "milované" chlapce. A pro mě není nic zábavnějšího, než když celá jednotka zběsile klikuje a příčina této zábavičky, vojín Pyle, si mezi ufuněnými postavami v klidu konzumuje koblihu. Jenže pár otcovsky zařvaných rad doprovázených předpisově provedenou "dekou" dokáže z kohokoli udělat vražedné monstrum. Jenom to časování se nepovedlo zcela doladit. To nevadí, chyby se stávají a členové bohem milované "věčné" námořní pěchoty se přesouvají do Vietnamu, aby zde mohli pochopit, jak je těžké osvobozovat někoho, kdo osvobozen být nechce. Tuto zkušenost získávají američtí nositelé svobody již mnoho let, ale zachycení "logiky válečného nesmyslu" se asi nikdy nepodařilo brilantnějším způsobem. ()
Název filmu se spojuje jen s jednou scénou, která je na přelomu dvou částí filmu. V první části jde o přeměnu obyčejných lidí na cvičené zabijáky jako jsou Joker, Animal Mother, Gomer, Eightball, Cowboy a další. Má v tom ruce D.I. (Lee ermey). Dokonalá autentičnost tréninkového tábora. V druhé části jsou zachyceny hrůzné scény boje ve městě Hue. Z mého hlediska považuji tento film za nejlepší válečný snímek všech dob. ()
Full Metal Jacket je typ speciálního náboje s celokovovým pláštěm, a pro mne také název jednoho z nejgeniálnějších filmů, co kdy byly natočeny. Mistrovský Kubrickův opus na zrůdnost války je volnou adaptací románu Gustava Hasforda. Na rozdíl od soudobých snímků, vyjadřujících se k Vietnamské válce (např. Četa režiséra Olivera Stonea), zůstal film Full Metal Jacket v pozadí. Tento film není moc akční, není ani hrdinský (pokud ovšem nepovažujete radost ze zabíjení nevinných žen a dětí za hrdinství), není vlastně ani válečný. Dalece přesahuje své téma a odráží v sobě křišťálovou genialitu svého tvůrce. Full Metal Jacket zachycuje pravou podstatu toho, co je to armáda. Tomu se věnuje první polovina filmu, která je úchvatná, ale bez druhé neznamená nic. Snímek začíná pro podobné filmy typickou "induction cut sequence", která je ovšem v tomto případě opět výjimečná a brilantní. Vlasy mladých branců proti jejich vůli padají na zem a v pozadí hraje pro mě nezapomenutelná píseň "Hello Vietnam" Johnnyho Wrighta (složil Tom T. Hall). Začátek filmu mě vždy nejvíce dojme, a to nejen díky kráse bezchybně vybrané písně, ale hlavně kvůli osudům prostých mladých kluků, ze kterých se proti jejich vůli tímto krokem stává něco jiného, možno říci méně lidského. Jak říká sám seržant Hartman (svého času opravdový výcvikový instruktor R. Lee Ermey), už nejsou lidé. Jsou vojáci, a ti umírají. Od toho tu jsou. To je účel a smysl jejich bytí, zabíjet a nakonec sám zemřít. Těžko to pojmenovat, ale hrdinství to podle mého není. Zaslouží si spíše soucit, protože válka je něco, co ač jest dílem lidí, není určeno pro lidské oči. A také to není nic, na co se lze připravit ať už se seržant Hartman v dobrém či zlém snaží jakkoliv. Ponižování, degradace lidskosti, ztráta individuality je zvána dospíváním chlapce v muže. Ironie. A proto to, co udělal mladý Leonard Lawrence (Vincent D'Onofrio) je pro mě skoro pochopitelné, i když to byl čin, pramenící z šílenství. Full Metal Jacket zachycuje pravou podstatu toho, co je válka. Tomu se věnuje druhá polovina filmu, odehrávající se v samotném Vietnamu. Přesouváme se do těžiště války, cizího světa, kde pro atributy lidskosti není místo, před brány do pekel. Někteří pochopí, někteří ne, záleží jak umíte vnímat nuance v degradaci na chladné čistě filmové vyprávění a výkřiky geniality. Za nejsilnější moment filmu ovšem považuji závěr. Zde, poprvé od první scény, znovu zapouští kořeny semínka emocí, gradujíce do nepředstavitelných rozměrů. Konečný souboj je natočen velmi komorně, nic velkolepého, jen pár vojáků. Reálie zřícenin nedaleko Londýna, hořící ohně, při jejichž sledování jsem ani nedýchal, vynikající doprovod hudby. Ale co bylo nejúchvatnější, odhalení na konci a poslední rozhovor. V těch pár slovech a několika nechutných záběrech spatřuji více pravdy a moudrosti, než v jakémkoliv podobně krátkém okamžiku. Stejně jako na konci svého 2001: A Space Odyssey, i zde představuje Kubrick myšlenku přesahující běžný rámec lidského chápání. Někdy se při sledování tohoto filmu stydím, že jsem člověk. Kiss me goodbye and write me while I'm gone. Goodbye my sweetheart... hello Vietnam. () (méně) (více)
Kubrickův pohled na konflikt ve Vietnamu se po vlně filmů, kritizujících válku jako takovou, veze dál. S osobitým nadhledem zkušeného režiséra se záměrně vyhýbá klišé podobných vojenských snímků a zkouší proniknout o něco dál (s většími či menšími úspěchy). Nejspíš záměrně „rozdělil“ film na dvě části, neboť před skutečným bojem si branci užijí i svůj první „boj“ v kasárnách. Boj se sebou samotným, s krutou vojenskou arogancí (činící z obyčejných civilistů ještě obyčejněší mašiny na zabíjení). Kubrick první třetinu startuje otevřeně, nic neskrývá, dovádí scény k maximální absurdnosti. Druhá polovina filmu však působí dojmem, jakoby nevěděl, jakým směrem se má ubírat. To se projevuje hlavně v některých zbytečných scénách, které nedávají plný prostor k vyzdvižení jiných. Kdybych neviděl skvostnou Apokalypsu, možná bych s výsledným hodnocením trošku přitlačil. ()
První půlhodinu jsem jenom nevěřícně zíral, občas se pousmál a neskutečně si to užíval (mladý a ošklivý Vincent D'Onofrio top!), pak se to přehouplo v něco přecejen trošku jiného, částečně taky celkem odlišného, než na co jsme z Vietnamské války zvyklí, ale Kubrick prostě nikdy nešlápl vedle, škoda těch dlouhých režisérských odmlk,. ()
Galerie (107)
Zajímavosti (65)
- Film bol zakázaný vo Vietname. (Paldiny)
- R. Lee Ermey sjel v jednu hodinu ráno ze silnice a zlomil si dvě žebra na levé straně hrudníku. Kvůli tomuto poranění v některých scénách vůbec nehýbe levou rukou. (don corleone)
- Všimněte si, že R. Lee Ermeyho (instruktor Hartmann) ve filmu skoro nevidíte mrkat. (don corleone)
Reklama