Režie:
Václav KubásekKamera:
Josef StřechaHudba:
Dalibor C. VačkářHrají:
Jaroslav Průcha, Marie Vášová, Miroslav Homola, Bohuš Záhorský, Gustav Hilmar, Oldřich Lipský, Lubomír Lipský st., Libuše Bokrová, Vladimír Řepa (více)Obsahy(1)
Jeden z prvních partyzánských filmů vznikl těsně po válce a vypráví o protinacistickém odboji v předjaří posledního válečného roku. Němečtí zlosynové zuřivě pátrají po svých odpůrcích, vyhrožují vesničanům, kteří pomohli sestřelenému pilotu vyslaného z Anglie. Jenže i v českém prostředí se rozmáhá podezírání, kdosi se totiž snížil k udavačství. Popisně, neobratně vyprávěná a dnes již naivní historka je ovšem cenným dokladem o stavu zvoleného žánru těsně před tím, než jej ovládla komunistická ideologie. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (21)
Jeden z prvních filmů na téma československý okupační film, konec války, partyzáni...Předtím třeba Hrdinové mlčí, Muži bez křídel, Nadlidé nebo Velký případ vše taktéž rok 1946. Tehdy ještě těsně před tím, než jej ovládla komunistická ideologie. Ve filmu se poprvé objevili břatři Lipští v rolích starostových synu (Gustav Hilmar), tehdy ještě bez nějakého většího přínosu pro film. Z ostatních herců mě zaujali především tvrdý a velice přesvědčivý SS-man v podání Miroslava Homoli. ()
V horách duní má oproti novodobějším válečným filmů tu výhodu, že všichni tvůrci měli válku zažranou pod kůží a zachycuje skutečný stav českého prostředí bezprostředně po válce. Pro Enšpígla: Terezku hrála Marie Vášová. Pokud jsi myslel Jelenu, tu hrála Eva Klenová. Pro Rodrigeze: V roce 1946 komunisté získali ve volbách 38 % hlasů, rozhodně se nedá mluvit o tom, že by v té době nějak výrazně ovlivnili filmovou tvorbu. Komunistická ideologie se podepsala na řadě českých filmů a mnoho jich pohřbila svoji nesmyslnou cenzurou, ale to bylo o pár let později - zrovna tento film mezi ně nepatří. ()
Taková hezká pohádka z roku kdy se na étos partyzánů teprve filmový žánr učil pohlížet reálným pohledem, a než se to naučil poznamenala ho komunistická propaganda. Významný snímek už tím, že do moravské vesnice spadne letec ze západu, nikdo si tam nesoudruhuje a vesnice drží pospolu jen proto, že se ty rodiny znají staletí. Svým způsobem unikátní film, který nebyl ještě poznamenán komunistickou režijní diktaturou a mohlo se tak stát, že v Československu vznikl film, který sice pohádkově líčí partyzány a odboj jako něco čemu se 100% za okupace dařilo, ale bez rudého chování a tím je to hezký film. ()
Úděs. Snad nejhorší válečný film čs. a možná i světového kina. Pohádka pro debily. Totálně nereálné, tj.filmové chování obyvatel vesnice vůči někomu, kdo je zachrání od smrti=že by snaha o zesílení už tak nemastné neslané zápletky? Němci vykresleni jako idioti, jejich filmové chování je zcela mimo mísu=v reálu by za podobné situace vesnice skončila jako Lidice. Angličtí "osvoboditelé" létali po jednom? A sestřelený letec se ubytuje ve vesnici plné Němců jako by se nechumelilo. ...A nevím, proč se vypláchnuté mozky a anti-rudí d´ábli tolik diví a považují za nespravedlivé a nesvobodné, že komunisté RAF-letce (právem!) v lásce zrovna neměli = antirudoši totiž rádi zapomínají na důležité věci, které jim nepasují do jejich anti-rudé špinavé propagandy = zde na mnichovskou zradu (30.září 1938) a na to, že RAF-letci vlastně sloužili zrádcům a na vítězství nad fašismem se podíleli, na rozdíl od Rudé armády, jen minimálně= nebýt RA a miliónů ruských obětí, vládl by tu dnes fašismus, Slované by byli vyhlazeni nebo otroky a fašisté by pro zábavu lapali RAF-letce na mucholapky jako obtížný hmyz! ()
Pohádka o tom, jak partyzáni zachránili od vyhlazení vesnici, kde se ukrýval letec, který havaroval v blízkém lese. Z hlediska reality to možná bylo trochu ujeté, protože těch zabitých partyzánů, natož místních, kteří se chopili zbraně, bylo setsakramentsky málo, ale vlasdtní zpracování, režie i herecké výkony byly výborné a nechávám plných pět hvězdiček az film, ktgerý jsem snad nikdy neviděl. ()
Reklama