Režie:
Warren BeattyKamera:
Vittorio StoraroHrají:
Warren Beatty, Diane Keaton, Edward Herrmann, Jack Nicholson, Paul Sorvino, Maureen Stapleton, Nicolas Coster, M. Emmet Walsh, Ian Wolfe, Bessie Love (více)Obsahy(1)
Americký komunistický novinář John Reed (1887–1920) se proslavil svojí knihou Deset dnů, které otřásly světem (1920), v níž jako očitý svědek popsal průběh bolševické revoluce v Rusku v roce 1917. Zemřel v Moskvě a spolu s dalšími „hrdiny revoluce“ byl pohřben v kremelské zdi. Jeho dobrodružný život je jistě vděčným námětem pro filmové zpracování, ale je s podivem, že k němu došlo jednak v Hollywoodu a jednak na počátku 80. let, kdy komunismus ještě zdaleka nebyl minulostí. Snímek Rudí byl ambiciózním projektem amerického herce Warrena Beattyho, který nejen vytvořil hlavní úlohu, ale byl rovněž spoluscenáristou (s Angličanem Trevorem Griffithsem), režisérem a producentem. Na více než tříhodinové ploše se snažil ukázat objektivní portrét člověka, jehož idealismus byl silnější než zdravý rozum. Velkou roli ve filmu hraje ovšem jeho vztah k levicové aktivistce Louise Bryantové (Diane Keatonová), mnohdy zastiňující historické události. Revoluce v Rusku se svými krvavými následky se stala prubířským kamenem pro rozštěpenou americkou levici, jejíž rozumnější část (k níž Reed nepatřil) brzy poznala, že proklamované revoluční myšlenky a činy se čím dál víc rozcházejí. Její prohlédnutí symbolizuje postava zkušené anarchistky Emmy Goldmanové (vynikající Maureen Stapletonová), která se marně snaží Reedovi vysvětlit, že tahle revoluce k ničemu dobrému nepovede. Film má vynikající herecké obsazení i ve vedlejších rolích. Postavu dramatika Eugena O’Neilla vytvořil Jack Nicholson, výraznou úlohu byrokrata Zinovjeva ztělesnil spisovatel polského původu Jerzy Kosinski (mj. autor zfilmovaného románu Byl jsem při tom) a v roli polského radikála Karla Radeka se objevil tehdy v emigraci působící český herec Jan Tříska. Epický děj snímku je prokládán vzpomínkami pamětníků (v titulcích nazývaných „svědci"), kteří glosují probíhající události; objevuje se mezi nimi několik významných osobností, mj. proslulý spisovatel Henry Miller, známá novinářka Adela Rogers St. Johnsová, spisovatelka Rebecca Westová, novinář George Seldes nebo herec, scenárista a producent George Jessel. Ze zjevných důvodů se nemohlo natáčet v autentických exteriérech, a proto ruské scény vznikaly ve Finsku a ve Španělsku. Film byl ve své době vysoce hodnocen odbornou i laickou veřejností (byl dokonce přirovnáván k Leanovu Doktoru Živagovi), o čemž mj. svědčí i dvanáct oscarových nominací, z nichž snímek nakonec obdržel tři zlaté sošky – Warren Beatty za režii, Vittorio Storaro za kameru a Maureen Stapletonová za ženský herecký výkon ve vedlejší roli. (Česká televize)
(více)Recenze (52)
Rozhodně zajímavý politický film, který mě ale tolik neodrovnal právě proto, že se jedná o politický film, což rozhodně není žánr, který bych za každou cenu vyhledával. Herecky je to ale skvěle zvládnuté, co je ale zajímavější, tak to je skvělá režie a forma prostřihů s výpověďmi skutečných osobností. Ono to překvapivě funguje, a to také jako dějotvorný prvek. ()
Ačkoliv bychom měli mít k levicově zaměřené politice díky naší vlastní minulosti poměrně blízko, přiznávám se, že Rudí mě oslovili jen částečně. Snímek je nejzajímavější ve chvílích, kdy hlavní hrdinové poznávají ruskou revoluci zblízka v jejích počátcích, a pak i o pár let později, zbavenou všech příkras. Nicméně jak tady praví Rob Roy, na dané téma se mohl natočit dokument, jenž by možná divákům dal mnohem více, než tento rozvleklý snímek s poněkud neurovnaným scénářem. ()
39. Zlatý Glóbus za rok 1981 - cena (1) - *Nejlepší režie - Warren Beatty + nominace (6) - Nejlepší film (drama), Nejlepší herečka (drama) - Diane Keaton, Nejlepší herec (drama) - Warren Beatty, Nejlepší herečka ve vedlejší roli - Maureen Stapleton, Nejlepší herec ve vedlejší roli - Jack Nicholson, Nejlepší scénář - Warren Beatty ()
(1001) -"What the hell you doing?" -"Me? I write." -No. You wrong." Krucipísek, to je tak sebevědomé tvůrčí gesto, že se mi do něj vůbec nechce rýpat, i když bych našla spousta věcí, u kterých jsem brblala nebo které bych si ideálně představovala jinak. Asi to k tak těžkému tématu patří, že si Beatty vyrobí tenhle ohromně masivní film, aby diváka doslova umlátil argumenty a začaroval svůj svět make-believe na určitou dobu skoro do hmatatelného. A speciálně musím říct, že mě baví, jakým způsobem píše dialogy. Nicméně jak už to tak bývá u všech životopisných filmů, tak bůh ví, jestli si ten hollywooďan náhodou nepředstavuje ty revolucionáře jako Hurvínek válku. -"I'll walk you home." -"Why? I won't hurt anyone." ()
Ľahko možno predpokladať, v akej zaťažkávajúcej pozícii sa Beatty ocitol. Natočiť viac ako trojhodinový, historicko-politický film, pri svojej režisérskej samopremiére, s nákladnými scenériami a veľkým štábom a v neposlednom rade o tematike "červených" intelektuáloch z predmestí amerických veľkomiest. Snímok nie je autorsky čitateľný, má takú akademickú gradáciu, našťastie je argumentačne objektívny a nechá diváka sledovať vývoj udalostí a životy postáv, z ktorých si môže následne spraviť úsudky. Na pozadí anarchistickej revolty bolševickej revolúcie v cárskom Rusku sledujeme aj argumentačné rozpravy amerických komunistov-socialistov ako aj ich rozmarné romániky. Film možno nazvať príbehovo komplexným a remeselne náročným na spracovanie. ()
Galerie (75)
Zajímavosti (10)
- Oleg Kerenskij ml. ve filmu ztvárnil postavu svého dědečka, předsedu ruské prozatímní vlády Alexandra Kerenského. (KM Phoenix)
- Jack Nicholson jednou byl tak frustrovaný z množství opakování scén s Diane Keaton, že řekl Warrenovu Beattymu, ať už mu k**va řekne, co chce a on to udělá. (jezurka42)
- Warren Beatty při natáčení tohoto filmu vysvětloval statistům Reedovy teorie o kapitalistickém vykořisťování dělníků. Statisté ho pozorně vyslechli, odešli se poradit a jednomyslně se usnesli, že budou stávkovat za zvýšení platu. Beatty nakonec jejich nároky uznal. [zdroj: Guinnesova kniha filmových rekordů, 1995] (dopitak)
Reklama