Režie:
Warren BeattyKamera:
Vittorio StoraroHrají:
Warren Beatty, Diane Keaton, Edward Herrmann, Jack Nicholson, Paul Sorvino, Maureen Stapleton, Nicolas Coster, M. Emmet Walsh, Ian Wolfe, Bessie Love (více)Obsahy(1)
Americký komunistický novinář John Reed (1887–1920) se proslavil svojí knihou Deset dnů, které otřásly světem (1920), v níž jako očitý svědek popsal průběh bolševické revoluce v Rusku v roce 1917. Zemřel v Moskvě a spolu s dalšími „hrdiny revoluce“ byl pohřben v kremelské zdi. Jeho dobrodružný život je jistě vděčným námětem pro filmové zpracování, ale je s podivem, že k němu došlo jednak v Hollywoodu a jednak na počátku 80. let, kdy komunismus ještě zdaleka nebyl minulostí. Snímek Rudí byl ambiciózním projektem amerického herce Warrena Beattyho, který nejen vytvořil hlavní úlohu, ale byl rovněž spoluscenáristou (s Angličanem Trevorem Griffithsem), režisérem a producentem. Na více než tříhodinové ploše se snažil ukázat objektivní portrét člověka, jehož idealismus byl silnější než zdravý rozum. Velkou roli ve filmu hraje ovšem jeho vztah k levicové aktivistce Louise Bryantové (Diane Keatonová), mnohdy zastiňující historické události. Revoluce v Rusku se svými krvavými následky se stala prubířským kamenem pro rozštěpenou americkou levici, jejíž rozumnější část (k níž Reed nepatřil) brzy poznala, že proklamované revoluční myšlenky a činy se čím dál víc rozcházejí. Její prohlédnutí symbolizuje postava zkušené anarchistky Emmy Goldmanové (vynikající Maureen Stapletonová), která se marně snaží Reedovi vysvětlit, že tahle revoluce k ničemu dobrému nepovede. Film má vynikající herecké obsazení i ve vedlejších rolích. Postavu dramatika Eugena O’Neilla vytvořil Jack Nicholson, výraznou úlohu byrokrata Zinovjeva ztělesnil spisovatel polského původu Jerzy Kosinski (mj. autor zfilmovaného románu Byl jsem při tom) a v roli polského radikála Karla Radeka se objevil tehdy v emigraci působící český herec Jan Tříska. Epický děj snímku je prokládán vzpomínkami pamětníků (v titulcích nazývaných „svědci"), kteří glosují probíhající události; objevuje se mezi nimi několik významných osobností, mj. proslulý spisovatel Henry Miller, známá novinářka Adela Rogers St. Johnsová, spisovatelka Rebecca Westová, novinář George Seldes nebo herec, scenárista a producent George Jessel. Ze zjevných důvodů se nemohlo natáčet v autentických exteriérech, a proto ruské scény vznikaly ve Finsku a ve Španělsku. Film byl ve své době vysoce hodnocen odbornou i laickou veřejností (byl dokonce přirovnáván k Leanovu Doktoru Živagovi), o čemž mj. svědčí i dvanáct oscarových nominací, z nichž snímek nakonec obdržel tři zlaté sošky – Warren Beatty za režii, Vittorio Storaro za kameru a Maureen Stapletonová za ženský herecký výkon ve vedlejší roli. (Česká televize)
(více)Recenze (52)
„Tenhle má rudý i chcanky“ Monstrózní rétorická soutěž, ve které má chvíli Diane Keaton navrch nad Warrenem Beattym, chvíli Warren Beatty nad Diane Keaton, a oba dva hravě strká do kapsy Jack Nicholson coby cynický alkoholik Eugene O'Neill. Film mysl diváka nijak agresivně neznásilňuje, neřekl bych, že jde o rudou propagandu. Přesto jsem po třech hodinách vykřikování „proletáři všech zemí, spojte se“ (myšleno obrazně) měl chuť nahlas reagovat pelíškovským „proletáři všech zemí, vyližte si prdel!“. Dialogy jsou chytré, vyvážené a věřím, že – ač o to neusilují – ty politicky zatím nepřesvědčené dokáží přesvědčit o existenci mýtu zvaného „socialismus s lidskou tváří“ (sice zemře pár tisíc lidí, další stovky tisíc budou trpět hladem, ale co, revoluce si žádá své oběti…). Jestli měli Rudí moc přesvědčit Američany, programově strašené honem na čarodějnice z 50. let i stále trvající studenou válkou, o tom, že komunisti jsou taky lidé, netuším, ale obdivuji, kolik lidí dokázal Beatty touto lekcí nepříliš záživného dějepisu oslovit. 60% Zajímavé komentáře: Angerr, wosho ()
(1001) -"What the hell you doing?" -"Me? I write." -No. You wrong." Krucipísek, to je tak sebevědomé tvůrčí gesto, že se mi do něj vůbec nechce rýpat, i když bych našla spousta věcí, u kterých jsem brblala nebo které bych si ideálně představovala jinak. Asi to k tak těžkému tématu patří, že si Beatty vyrobí tenhle ohromně masivní film, aby diváka doslova umlátil argumenty a začaroval svůj svět make-believe na určitou dobu skoro do hmatatelného. A speciálně musím říct, že mě baví, jakým způsobem píše dialogy. Nicméně jak už to tak bývá u všech životopisných filmů, tak bůh ví, jestli si ten hollywooďan náhodou nepředstavuje ty revolucionáře jako Hurvínek válku. -"I'll walk you home." -"Why? I won't hurt anyone." ()
Pomalý rozjezd může leckoho odradit, ale potom tahle tříhodinová epopej nejen o ruské revoluci nabírá na síle takovým způsobem, že od toho neodtrhnete oči a celou na první pohled vražednou stopáž zůstanete u filmu přikováni. Warren Beatty si tímto počinem splnil jeden ze svých životních snů a vytvořil portrét novináře Johna Reeda, který se nebál jít za svými ideály, aby mu nakonec došlo, že skutečná svoboda tkví v něčem úplně jiném. Obrovská pecka s geniálním castingem (Jerzy Kosinski jako Zinovjev a Jan Tříska jako Karl Radek) se dočkala tří oscarových ocenění a mně osobně přinesla úžasný divácký zážitek. Nejen v podobě celistvé Internacionály zpívané kompletně v ruštině. Rudí sice v některých aspektech používají klasická melodramatická klišé, ale těžko jim to vyčítat. Je to pecka a zaslouží si vaši pozornost. ()
Moc dobře natočeno, moc dobře! Velký životní sen a příběh jednoho muže na pozadí Rudé revoluce. I ten Lenin vypadal tak jak ho z obrazů na zdi známe.///// Warren Beatty ve své životní roli, ve svém životním díle. Vážně myšlený a na dialozích postavený film nutící nás k zamyšlení. Jan Tříska v roli comrade Karl Radek je nejprve slyšet a posléze i chvilku vidět, to jen aby byla podtržena česká účast... Jack Nicholson s knírkem vypadá tak neobvykle (a přesto mladě). Diane Keaton hraje skvěle, kromě Warrena nejlíp ze všech. Chytlavá melodie ne nepodobná té z Doktora Živaga se musí líbit (nemyslím samozřejmě Internacionálu, nýbrž tu písničku, co hrála Louise na klavír). Dobře natočené scény držící do poslední chviličky diváka v napětí (hlavně ten moment na nádraží po příjezdu z Baku) . Odmítám dělení na americkou a ruskou část filmu, Intermission se prostě v tak dlouhých filmech dělá (např. Lawrence z Arábie). Konec první části a bouřlivou atmosféru předrevolučních dní v Rusku se zpěvem Internacionály v tomhle filmu každý zákonitě staví dost vysoko, (nejinak je tomu u mě), avšak pasáž s přepadením vlaku a setkání manželů na nádraží stavím ještě výš. Navíc, přes tak vážné téma se Warrenovi podařilo i slušně hláškovat, především v první části filmu. "I want to know what as." "Well, it's nearly Thanksgiving. Why don't you come as a turkey?" ///////// "If the workers of the world act together, they can stop the war. And I'm not..." "This one even pisses red." //////// "Could this thing interfere with having children? - Yes. You cannot have sex if you die. .......... Don't worry. You don't make babies with your kidneys." ()
Natočit tenhle velký, přesto komorní film chtělo slušnou porci odvahy a zřejmě i drzosti. Vynikající herci každopádně boj svých postav s ideologií (popřípadě za ideologii), kterou většina z nás nemá ráda, vedou velmi zajímavě a tenhle film stojí za pozornost už jen ptoto, že tu není žádná karikatura, a to na straně "hodných" ani "zlých". Navíc se podařilo obhájit i enormní stopáž. ()
Galerie (75)
Zajímavosti (10)
- Oleg Kerenskij ml. ve filmu ztvárnil postavu svého dědečka, předsedu ruské prozatímní vlády Alexandra Kerenského. (KM Phoenix)
- Báseň, kterou Eugene O'Neill (Jack Nicholson) dává Louise Bryant (Diane Keaton), byla básní, kterou herec skutečně pro Keaton napsal. (jezurka42)
- Jack Nicholson jednou byl tak frustrovaný z množství opakování scén s Diane Keaton, že řekl Warrenovu Beattymu, ať už mu k**va řekne, co chce a on to udělá. (jezurka42)
Reklama