Režie:
Fritz LangKamera:
Karl FreundHrají:
Alfred Abel, Gustav Fröhlich, Rudolf Klein-Rogge, Fritz Rasp, Theodor Loos, Erwin Biswanger, Brigitte Helm, Fritz Alberti, Grete Berger, Olly Boeheim (více)Obsahy(2)
Obyvatelé města Metropolis žijí v přísně dvoutřídní společnosti. Nad zemí se odehrává život bohatých a privilegovaných a v podzemí je svět vykořisťovaných dělníků. Joh Fredersen, vládce města, tahá za nitky a ovládá srdce systému města Metropolis. Jeho syn Freder jako jediný z privilegovaných zpochybňuje panující nerovnost a vydává se do dělnického města pomoct andělské Marii. Jeho autoritativní otec se však snaží jakékoliv povstání potlačit a nařizuje vynálezci Rotwangovi, aby vytvořil Mariina robotického dvojníka, který by pomohl dělníky zničit. Monumentální němá klasika Fritze Langa je považována za prototyp dystopických sci-fi filmů, který svým obsahem i vizuálním stylem ovlivnil mnoho dalších děl. (Film Europe)
(více)Recenze (422)
Majstrštyk Fritze Langa, který se stal vrcholem německého filmového expresionismu rozhodně nezklame filmové nadšence ani po 80 letech. Myslím, že zkrácená, dvouhodinová verze je stravitelnější než původní, jednou tak dlouhá a právě ta délka byla asi důvodem, proč tehdejší publikum z tohoto snímku nebylo masově na větvi a stal se kultem a klasikou němého filmu teprve postupem let. Ale já bych se hrozně ráda přenesla do roku 1927, abych měla neotrlé, počítačovou technikou neovlivněné, nezkušené oko tehdejšího diváka a mohla zjistit jak by na mě udeřila tenkrát ve své originální stopáži mimořádně nadčasová bomba zvaná Metropolis. ()
S příhlédnutím k době vzniku prostě nejde jinak. ()
Megalomanské dielo s masovými scénami, vedeckou fantastikou, akýmsi poučením a biblickými vložkami, ktoré ma však zničilo svojím hereckým stvárnením, ktoré vo svojej dobe bolo až príliš preafektované, s mnohými prehnanými pózami a gestikuláciou. Film je členený na časti, no jeho dej nie je nejako extrémne zaujímavý a historicky významný. Iste to bolo neobyčajné dielo, no mám dojem, že keby som si pustil Chaplina, tak si to užijem viac. Som náročný aj čo sa týka minulosti a najmä tohto pozoruhodného nemeckého diela a nemôžem súhlasiť, že napríklad s Vesmírnou odyseou sa jedná o vybrúsené dielo, ktoré by bolo klenotom, ono sa skôr jedná aj o veľkú nudu, kde prínos nevidím, skôr je to vizionárske, aj keď hopkanie ľudí pochytaných za ruky po zničení strojov mi prišlo skôr smiešne. Celým filmom znie prakticky jedna ústredná hudba. Dosť sa vynára otázka, či to náhodou nemalo zlý efekt, všetci vieme ako sa neskôr v Nemecku ľudia priam zapájali do masových akcií a tiež nie veľmi s rozumom a nechali sa poblázniť. Takže keby sme to porovnali s nacistickou ríšou, tak by tu nejaké paralely boli, akurát, že dĺžkou je to prehnané a asi by som to neradil medzi to najlepšie, čo 20. roky ponúkli. ()
Nádherné filmové pohlazení, kreativita tvůrců nepřehlédnutelná, atmosféra naprosto úchvatná, no a příběh mladého Fredera mě zaujal, bavil a ve finále jsem byla napnutá jak struna, jak to s ním dopadne.. Ode mne bez připomínek, svezla jsem se na krásné vlně, klobouček i poklona, s úctou i obdivem jak panu Langovi, tak jeho kolegům, zejména tedy Thea von Harbou a Karl Freund odvedli vynikající práci, stojí za to vidět, dvě a půl hodiny uteklo jako nic.. Jedné se nechtělo věřit, že tohle zvládli už v roce 1927, myšlenkově nesmírně bohaté a nadčasové sdělení je platné do dnešních dnů.. ()
Metropolis - 1927? Film, který o několik let (desetiletí) předběhl dobu svou kvalitou zpracování, či vizionářstvím dob budoucích a přes svou Marxistickou masáž má co říci i dnes. There can be no understanding between the hand and the brain unless the heart acts as mediator. ()
,,SPROSTREDKOVATEĽ MEDZI MOZGOM A RUKAMI MUSÍ BYŤ SRDCE." __ Nerád dávam * týmto 80 a viac ročným vykopávkam, pretože mi to príde veľmi neobjektívne a to nielen pre ich naivnosť týkajúcu sa spracovania. Vo svojej dobe musel byť film určite bomba, ale má čo povedať i teraz, navyše keď je nemý? Povedal by som, že dnes viac ako svojou revolučnosť zaujme skôr výpravou, i keď viditeľne kulisovou na pompéznosti jej to i tak neuberá a prekvapivo slušnými špeciálnymi efektami. Nechcenú naivitu je vidieť samozrejme v hereckých výkonoch, ale dnes už i v pateticko-gýčovom prirovnávaní k biblickým príbehom. Musím ešte napísať, že na sledovanie filmu som nebol veľmi naladený, čo by mohlo skresliť celkové hodnotenie a podarilo sa mi ho príliš nezaujate vzhliadnuť až na 3 krát. Myslím, že je škoda, že režisér pár rokov nepočkal a vznikla by verzia aj so zvukom. Takto často absentuje gradácia a v mnohých scénach je vidieť spomaľovanie spôsobené vsuvkami s textom, čo pre nezainteresovaných spôsobuje občasnú nezrozumiteľnosť. Posledných 30 minút sa však nesie vo veľmi dobre nastavenom tempe. Neviem, kde sa tu nabrala 153 minútová stopáž, pričom mnou vzhliadnutá verzia vysielaná v TV mala skoro 120 minút. Ak by som musel dať hodnotenie, z argumentov čo som tu napísal by to bolo približne na 3.5*. ()
Metropolis je utopicky svet jedného človeka, kde na jednej strane sú robotníci so svojimi rodinami, ktorí bývajú v podzemí a na strane druhej je elita pripomínajúca Gréckych bohov na povrchu a žijú bezstarostným životom. Táto myšlienka je stará hádam ako ľudstvo, kde na jednej strane je chudoba a na tej druhej je bohatstvo. Režisér na tú dobu stvoril kolosálny počin, ktorý pred tým a dlho ani po ňom nemal obdobu. Svet na povrchu mi pripomínal svet Luca Bessona, ktorý sa možno pri filme piaty element inšpiroval práve týmto filmom. A vedec pripomínajúci známeho Frankensteina, ktorý stvoril robota sa podobal na robota zo Star Wars C-3PO. Možno je to len náhoda, ale myslím si, že veľmi veľa neskorších tvorcov sa inšpirovali týmto filmom. Je toho tu veľmi veľa a tak sa to niekedy zdá chaotické i zdĺhavé. Ale čo mi veľmi vadilo bola neskutočná strojenosť hercov a i keď pri filmoch z tohto obdobia som na to zvyknutý, ale tu tá teatrálnosť bola už moc. Je to samozrejme nadčasový počin, ktorý hlavne nadchne dokonalým vizuálom, ale zas u mňa ako celok nevzbudil až také nadšenie, ktoré som očakával. Silné 3*. ()
Lehké SPOILERy: Velkolepost, která zruinovala Ufu. Slovo „velkolepost“ Metropolis dokonale vystihuje. Nejenže výroba filmu stála obří peníze (ať se údaje o skutečné výšce rozpočtu mnohdy liší i o miliony, bylo to dost na krach Ufy), ve filmu bylo použito mnoho speciálních triků, natáčení trvalo na tehdejší dobu neobyčejně dlouho a na filmu pracovalo mnoho lidí. Údajně bylo najato až 37 000 komparzistů (!), kteří navíc mnohdy pracovali v otřesných podmínkách, protože režisér prý Lang chtěl, aby film působil co nejvíc autenticky – např. ve scéně, kdy dojde k výbuchu Stroje-Srdce, režisér prý odmítl použít umělé panáky a nahradil je skutečnými komparzisty, kteří se houpali na lanech, nebo v závěrečná scéna odehrávající se na střeše katedrály, která se na pokyn režiséra natáčela bez dublérů – herečka Brigitte Helm (Marie) tak byla nucena ve výšce zhruba osmi metrů přeskočit ze střechy domu a chytit se provazu visícího ze zvonu katedrály, což však odnesla zraněním (nedivím se, že s pláčem utekla z placu). ----- Metropolis je plný velkého množství formálních prostředků, které vytváří jedinečnou atmosféru filmu. Jak jsem již napsala, působí velkolepě a mnoho scén i velmi autenticky. Na velkoleposti a autentičnosti ovšem neměli zásluhu jen často trpící komparzisté, ale i tvůrci propracovaných speciálních triků. Eugen Shüfftan při práci na Metropolis vymyslel speciální zrcadlovou techniku (později známou jako Shüfftanův proces) – herci byli natáčení jako odraz v zrcadle, díky čemuž mohli být zakomponování do miniatury města, která byla použita při natočení některých scén (např. podzemní město dělníků v Metropolis) a vyvolal u nich tak dojem gigantičnosti. U jiných scén tento dojem zase vyvolávají jen přesvědčivé modely budov a využití falešné perspektivy. Je třeba zmínit i několikanásobné expozice - nevznikaly v laboratoři, ale během natáčení. Film byl přímo v kameře přetočen a potom znovu exponován – údajně až třicetkrát. K tomu, aby to všechno splynulo ještě se zadní projekcí a animací pomocí stop záběrů, stovky automobilů, letadel, lidí a dalších pohyblivých věcí, bylo jistě zapotřebí nejen precizní práce, ale i velké představivosti jak samotného režiséra tak jeho osvědčených spolupracovníků Otty Huteho a Ericha Kettelhuta. ----- Snaha o autentičnost, neuvěřitelné nasazení herců i komparzistů a propracované speciální triky vytvořili v Metropolis poměrně přesvědčivý obraz velkoměsta budoucnosti. Jak moc se Langova předpověď vyplnila, se dozvíme až za pár let, přesto ale už již nyní můžeme řící, že Lang nebyl daleko od pravdy. Navíc díky obsažené kritice společnosti (na rozdíl od ostatních expresionistických filmů) je Metropolis stále velmi aktuální dílo, jenž si zaslouží pozornost nejen filmových historiků a milovníků sci-fi a speciálně pak subžánru kyberpunku, za jehož předchůdce či zakladatele je film považován, přestože samotný žánr kyberpunku oficiálně vznikl až v 80. letech 20. století. Metropolis však skutečně nese některé znaky toho subžánru: moderní technologie v kombinaci se spodinou společnosti a vzpourou této spodiny, objevují se zde oživlí roboti nebo člověk vylepšený moderní technologií. ----- Asi můj nejoblíbenější film „němé éry“, kterému jsem velmi ochotně odpustila i to expresivní herectví typické právě pro němé filmy. Viděna verze o délce 148 minut (což asi nejblíž té původní režisérské). 10/10 () (méně) (více)
Prostředníkem mezi hlavou a rukama musí být srdce... Film s myšlenkou velkou jako Brno, kterou by mu drtivá většina současných Hollywoodských filmů mohla závidět. ()
153 minut dlouhý němý snímek samozřejmě nevydrží ,,bavit" diváka od začátku do konce. Jsou tu pasáže až zbytečně natažené. Takové to Langovo megalomanské opájení se záběry rozbíjení strojů, zatopení města a podobně, to se po chvíli začne trochu zajídat. Přesto bych se ale styděl dát tomuto impozantnímu kolosu méně než pět. To by bylo jako stát před Tádž Mahalem a říct - hm, nuda. Kulisy, kamera, střih, zvláštní efekty, herecké výkony (dobře tu hraje snad i poslední dítě v komparzu) v čele s fenomenální dvojrolí Brigitte Helm - to vše naprosto dokonalé! A do toho ten scénář, který mísí sci-fi, politické drama, biblické odkazy a mystiku; příběh, který je zároveň antický, středověký, současný i futuristický a který v meziválečném Německu přináší velké humanistické poselství o tom, že spojnicí mezi rukama a mozkem musí být srdce... Film jsem zatím viděl dvakrát. Jednou sám doma, kdy na mě silně zapůsobil, ale podruhé na LFŠ 2016 s kongeniálním živým hudebním doprovodem skupiny Forma, kdy mě skutečně vystřelil do nebes... ()
Masakrózní hustodílo, skvělý rytmus po celý film, myšlenka dělnictva versus kapitalista je tu pěkně pořešená a jako každá pohádka i toto končí motem "mezi rukou a mozkem musí bát prostředník - srdce". Zbožňuju německý expresionismus a davové či katastrofické scény. ()
Kdyby se sestavoval žebříček filmů, které nejvíce ovlivnily filmovou tvorbu, Metropolis by s přehledem obsadila první místo. Na svou dobu skutečně převratné dílo, které ani po 78 letech neztratilo nic ze svého kouzla. Opravdu nezapomenutelný zážitek, zejména kouzelná architektura celého města a pak také démonický inženýr Rotwang. ()
Metropolis ma najviac fascinuje z ľudského hľadiska nižších vrstiev. Teda záver, kedy roľníci vyhrávajú, víťazia len formálne. Zostanú roľníkmi. To je majstrovsky umný jav, ktorým Lang dotvoril už tak megalomansky a vizuálne prekrásny opus. ()
Německé černobílé němé sci-fi z roku 1927, co k tomu dodávat :) Má to zajímavé vizuální a místy i choreografické nápady jak na divadelní obří scéně. Ani děj a nápad nejsou kupodivu špatné, takže ve výsledku by to bylo na 4*, už za tu historičnost a odvahu přijít s filmovým sci-fi a jeho nápady v roce 1927, které není špatné. Ale 4* tomu dát s čistým svědomím nedám, některé ty výjevy a herecké scény jsou moc i na němý film :) a ty dvě a půl hodiny tomu také nepřidávají. Ale jako historický skoro muzejní kousek si to určitou pozornost zaslouží. ()
GIGAFILM!!! ()
Nádherně monstrózní podívaná, která často působí velmi moderně až nadčasově. Výborná byla například drásavě hororová scéna, kdy vědec pronásleduje se svítilnou dívku v katakombách, to je mistrovské rozloučení se skomírajícím expresionismem. ()
V dobe nemeho filmu musel byt Metropolis neskutecny masterpiece. Je to extremne temne, majestatni, epicke, industrialni a nadcasove. Je dokonale sledovat co vsechno bylo timhle filmem inspirovano. Vcetne Adolfa Hitlera, ktery v mladi na tuhle megalomanii ocividne cumel non-stop. Hodnoceni beru s castecnym ohledem na dobu vzniku, protoze dnes se nemy film proste nemuze vyhnout nude, obzvlast u cloveka, pro ktereho je zvukova slozka jedna z nejdulezitejsich. Nechapu, proc v dobe, kdy se vesele toci remaky rok starych filmu uz davno nekdo nespachal novou verzi Metropolis, protoze z predstavy tohohle opusu nazvuceneho a v hi-def mi vychazi naprosta pecka. "Let's watch the world going to the devil!" 7/10 ()
Fritz Lang si uvědomoval sílu filmu, která není jen ve zvuku a v tom, že se v něm mluví. Mnoho současných filmů stojí právě na tom. Vzhledem k tomu, že Lang začínal točit v době, kdy zvukový film ještě neexistoval, pochopil tuhle skutečnost velmi dobře. Tím hlavním, čím film vždycky zaujme, je obraz. A tak natočil vizuálně úžasnou podívanou, která je schopná vyrazit dech i po téměř 90 letech. Víc jak deset let jsem se na tenhle snímek chystal. Konečně uzrál čas. A já jsem pochopil, že už na začátku filmové historie věděli, jak moc je obraz důležitý, ale také věděli, že je třeba něco vyprávět. A případně také kritizovat. Neskutečná vize budoucnosti, která je silnou kritikou společnosti, ale i člověka jako jednotlivce. Dnešní divák asi moc neocení až expresionistické vyjadřování herců, které je silně teatrální, přesto by "Metropolis" měl být snímkem, který lidé zhlédnou jen proto, aby viděli, o čem vlastně filmové umění je. ()
Videl jsem ho pred nedavnem na CT2, film jako takovy me moc neupoutal, rozhodne se jedna o zajimavy snimek, jak nametem, tak zpracovanim, ale celkove jsem se u filmu moc nebavil a dost se to tahlo... ()
Reklama