Obsahy(2)
V roce 1963, v době studené války a závodů v dobývání kosmu mezi SSSR a USA, plánují Rusové výstup kosmonautů do vesmíru z lodi Voschod -2. První prototyp, bezpilotní družice, bude určen k testování. Start Voschodu je určen na rok 1967. Američané však oznámí, že také chystají výstup do vesmíru. Generalita se rozhodne vyslat loď s kosmonauty již v roce 1965, aby si SSSR zajistil světové prvenství. Pro let jsou vybráni dva zkušení piloti, Alexej Leonov a Pavel Beljajev. Konstrukční kancelář Sergeje Koroljova urychlí práce. Bezpilotní družice je vynesena na orbitu, kde simuluje pokusný výstup, ale nakonec se družice na oběžné dráze rozpadne. Konstruktér Koroljov nechce riskovat životy kosmonautů, ale vedení SSSR trvá na svém. Voschod-2 není doveden k dokonalosti. Skafandry jsou podle pilotů neohebné, ale oba jsou ochotni pro vlast riskovat. 18. března 1965 vesmírná loď s Leonovem a Beljajevem na palubě odstartuje z Bajkonuru. Let je normální a Voschod-2 dosáhne orbity. Leonov upoutaný lanem vstoupí přes vzduchovou komoru do vesmíru a vznáší se opojně ve volném prostoru. Zanedlouho mu stoupne tlak, puls i teplota a nemůže se vrátit k modulu. Beljajev s ní ztratí spojení. V letovém středisku se autority dohadují, co dál. Generál Nikolaj Kamanin je proto, aby se vzduchová komora odstřelila, i když v tom případě Leonov zahyne ve volném prostoru. Leonovi se mezitím podaří zachytit modulu. Nafoukl se mu skafandr a nemůže ohýbat ruce, nohy a prsty. Dostane se do komory hlavou napřed. Poklop do vesmíru se však nedovře a Leonov vyvine velké úsilí, aby ho zavřel. Když ho Beljajev přitáhne do kabiny, Leonov omdlí. Beljajev ho resuscituje. Ze Země jim blahopřejí nejvyšší představitelé SSSR. Chystá se návrat na Zemi a je odstřelena komora, což otočí modul o dvacet stupňů. Podle přístrojů je v kabině dvakrát vyšší tlak, systém tam totiž pumpuje čistý kyslík, protože v plášti modulu vznikla mikrotrhlina. Jedna jediná jiskra a kosmonauti by mohli uhořet. Hrozí jim otrava kyslíkem a začínají se u nich projevovat zrakové halucinace. Musejí rozříznout potah kabiny a odpojit kompenzační čidlo. To se jim podaří, ale oba upadnou do bezvědomí... (TV Prima)
(více)Recenze (143)
Super, na toto som čakal! Ruská kozmonautika sa má čím pochváliť, možno ani nie tak technikou, ako neskutočnou odvahou svojich kozmonautov, ktorí boli ochotní riskovať život aj s vedomím, že sa nemusia vrátiť. Krásne to ilustruje Leonovova reč tesne pred štartom rakety, keď im Koroljov oznámi, že nemusia nikam letieť pokiaľ sami nechcú. Príjemným osviežením je aj artová vložka (svetlušky) vďaka čomu film nepôsobí až tak suchársky ako Gagarin. Pochopiteľne si tento film v našich kinách určite nepozrieme. ()
Skvělá Ruská odpověď k americkému Apollu 13. Příběh dvou kosmonautů, kteří mají jako první vystoupit do kosmu je patřičně dramaticky vystavěn. Charaktery jsou zajímavé, chemie mezi nimi funguje. Ruská aparatura je snímána tak, jak zřejmě opravdu fungovala a speciální efekty jsou zde hyperrealistické, což kvituji s maximálním povděkem. Prostě se zde urodil snímek, který si rád kdykoli připomenu a až na závěrečnou mírně zdlouhavou část na Sibiři jde o zlatý kousek do současné filmařiny. 80% ()
V zájmu větší napínavosti by filmu slušelo zkrácení aspoň o půl hodiny, některé pasáže jsou vážně hodně rozvleklé. Po vizuální i zvukové stránce se tomu asi nedá nic moc vytknout, ale z hromady patetických a vlasteneckých keců by se slabším povahám mohlo udělat šoufl. Aby toho nebylo málo, tak si soudruzi za dobře odvedenou práci po vzoru amerických imperialistů ještě pěkně zatleskali. Přiznám se bez mučení, že na podobné výjevy už jsem trochu alergická. (55%) ()
Ach jo... zase ty vlastenecké a budovatelské kecy! Špatný film to určitě nebyl, ale bylo to hrozně natahované a nelíbil se mi vizuál snímku. Navíc poslední hodinu už jsem skoro nevnímala… Sovětští budovatelé vyletí do vesmíru – DŘÍV NEŽ AMERIČANI, ve vesmíru se musí vyřešit pár drobných problémků a pak zase šup dolů. Do mrazivé zimy. Bohužel byl film viděn s anglickým dabingem, takže to filmovému zážitku taky nepřidávalo… Asi jsem holt nebyla u snímku správně naladěna. Jestli se tomu dá věřit, tak se mi líbí, že je film podle skutečné události. ()
Po úspešnom snímku Pavla Parchomenka: "Gagarin: Pěrvyj v kosmose", prichádza Dmitrij Kiseljov s ďalším vesmírnym dobrodružstvom podľa skutočnosti. Tento krát, sa samotný režisér zameral na udalosti z roku 1965, kedy pri lete kozmickou loďou Voschod 2, Alexej Archipovič Leonov, ako prvý človek vo vesmíre, vystúpil z družice do voľného priestoru, pričom veliteľom dvojčlennej posádky, bol Leonov najbližší priateľ Pavel Ivanovič Beľajev. Toto je príbeh dvojice kozmonautov, ktorí v čase studenej vojny, s odhodlaním riskovali svoje vlastné životy, aby splnili očakávania vysokých predstaviteľov vlády ZSSR, v boji s najväčším oponentom v snahe o podmanenie vesmíru: USA ()
Galerie (56)
Photo © Bazelevs Distribution
![Spacewalker - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/162/408/162408469_7d7de4.jpg)
Zajímavosti (6)
- Sergej Koroljov (Vladimir Ilin), zásadní tvůrce sovětského raketového programu, zemřel rok po letu Voschodu 2. Za příčinu je označována rakovina, na jeho zdravotním stavu se však dlouhodobě podepsal pobyt v gulagu, kam byl odsouzen za stalinských čistek. (kulyk)
- Pôvodne sa plánovalo, že režisérom filmu bude Sergej Bodrov a že film bude uvedený na jar 2016. Potom dve tretiny filmu režíroval Jurij Bykov, no z projektu ho vyhodili producenti Timur Bekmambetov a Jevgenij Mironov. Následne pokračoval v práci na filme Dmitrij Kiselev. (Arsenal83)
- Film síce zarobil 161 miliónov rubľov, ale vzhľadom k očakávaniam sa označuje za kasový prepadák. Bolo to spôsobené neúspešnou marketingovou kampaňou. (Arsenal83)
Reklama