Režie:
Emil Artur LongenScénář:
Emil Artur LongenKamera:
Jan StallichHudba:
Jára BenešHrají:
Theodor Pištěk, Eman Fiala, Jan Richter, Jarka Pižla, Fanda Mrázek, Čeněk Šlégl, Jan W. Speerger, František Sauer, Máňa Ženíšková, Betty Kysilková, Otto Zahrádka, Vlastimil Amort, František Černý (více)Obsahy(1)
Ševci Bambous, Čumpelík a Kysela, kteří žijí vedle sebe, se častují drobnými zlomyslnostmi. Čumpelík získá výhodnou zakázku. Má podrazit holínky nadporučíku Fohrovi s tím, že když bude práce dobře provedena, doporučí ho Fohr svým známým. Oba sousedé závistivě sledují, jak si švec maluje na vývěsní štít nápis c. a k. dodavatel. Zlomyslný Bambous pak podražené holínky ukryje a Čumpelík dá sluhovi, který přišel pro zakázku, holínky jiné, menší velikosti. V Chuchli se koná oslava spolku veteránů, které se zúčastní všichni tři sousedé, Bambous navíc s dámou. Kočárem přijíždí i nadporučík Fohr se svou slečnou. Na nohou má holínky, ale důvod, proč ho tolik tlačí, zatím nezná. Když už nemůže v holínkách déle vydržet, dá si je kolemjdoucím vojínem vyzout. Fohrova slečna se urazí, nechá ho na cestě a vrací se do Prahy. Druhý den chce nadporučík ševce vytrestat, ale Bambous se ke svému kousku přiznává, a vše je odpuštěno.
Staropražská historka z rakousko - uherských časů: Mezi dvěma obuvnickými mistry probíhá konkurenční boj o výhodnou zakázku... Film také obsahuje dokumentární záběry pražské paroplavby.
(oficiální text distributora)
Recenze (12)
Jedna hvězdička za Bettynku Kysilkovou. Tohle se panu Longenovi ale vůbec nepovedlo. Měla to být jakási taškařice o dvojici ševců, kteří mají dílnu vedle sebe a přou se o to, kdo má právo dělat boty pro důstojníky. Nějak se jim do toho plete třetí švec - bačkorář melírovanej,, který k nim do domu dolejzá za paní domácí... Z neznámých důvodů ukradne dva páry bot (soudě podle toho, že se jedna scéna takřka opakuje) pana nadporučíka, načež se mu vrátí pár o tři čísla menší, takže se mu nepovedou námluvy s Máňou Ženíškovou (takto manželkou T. Pištěka). Pak tam je nějaká přehlídka vysloužilýuch vojáků cechu ševcovského a výlet, na který náhle začne pršet. Načež se všechno vysvětlí, pan nadporučík i melírovanej přijdou o nevěsty ševci vytvoří společnost s ručením omezeným.... Velmi amatérské výkony a bezduchý, rádoby vtipný děj. ()
Ještě to bylo čerstvé, stále v Češích zůstala potřeba utahovat si z nenáviděného bývalého režimu. Snímek je takovou veselohrou, která útočí na naše češství a národní hrdost a jako vkusným doplňkem fungují vcelku poslouchatelné písničky. Celý snímek spíše působí jako pozůstatek staré doby, ovšem již nakročen do nové, jelikož mě přišlo jako bych koukal na jeden velký, ucelený sled grotesek. Je to hodně starý film, vždyť mu bude zanedlouho celé století, takže drobné problémy se zvukem i obrazem jsou. ()
Prvorepubliková komédia, kde sa v príbehu nič objavné nevymyslí, zápletka so zámenou niečoho je na tú dobu klasická, ale našli sa aj naozaj zábavné momenty. Na môj vkus sa vo filme priveľa pochoduje za zvukov dychovej hudby, ale keď sa nepochoduje, ale spieva, tak sa aj tá dychovka dá zniesť. Je to vzhľadom na rok vzniku zo začiatkov zvukového filmu celkom fajn, na slabšie tri hviezdy. Obuvnici si nakoniec kamarátsky podajú ruky ako Pat a Mat a ja som nakoniec zistil, čo mi tá dychovka stále pripomínala. –––– Každý dělá, co umí a co může. A hlavně kdo může, nedělá nic. ()
Už je to nějaký čas, co mě přivábila osobnost Fandy Mrázka, už si nepamatuji, kdy prvně. To ale není důležité. Po shlédnutí filmu "Strýček z Ameriky" (1933), kde fanda Mrázek hraje jednu z hlavních rolí, což se mu v jeho herecké práci moc často u filmu nestávalo, tak jsem nakoukl i na tuhle podívanou, "Skalní ševci", natočenou o dva roky dříve, než "Strýček z Ameriky". docela mě překvapuje, když odhlédnu od dobových nedostatků, jak výstižně jsou zde zachyceny lidské charaktery, které se ukazují při poměrně banální záležitosti. K tomu filmaři přihodily pár scén, které se hodí ke konkurenčnímu boji dvou ševců, a dareba je vytrestán, vtipálek se ke svému činu přiznává, a vše dobře dopadá... Rovněž na mě z tohoto snímku i dýchne doba, kdy řada dnes už neexistujících povolání, byla tehdy běžnou obživou. ()
Takže se s těmi odpady zase uklidníme a zamyslíme se nad tím, čím Skalní ševci jsou, nejsou, čím měli být a případně jak to celé dopadlo. E. A. Longen se zapsal do českého filmu jako průkopník nápadu na seriál o Rudim v 10. letech, ve 20. letech jen sehrál roli v Otráveném světle. Ovšem roky 1931 až 1936 už byly skutečně pro Longena filmově plodné, realizoval ve vlastní režii dvě frašky, kromě Skalních ševců také Miláčka pluku. Jako herec se dále uplatnil v Třetí rotě a Aféře plukovníka Redla. A dále už se věnoval scénářům a adaptacím vlastních námětů. Měl smysl pro veseloherní témata a určitou kariku. Jeho posledním autorským otiskem pak zůstává etudka Ference Futuristy a Betty Kysilkové v Naší XI. Jeho Skalní ševci spadají do oblíbené subžánru československého filmu, který reagoval s humorem sobě vlastním na reálie c. a k. minulosti. V domě, který patří Betty Kysilkové, zpravuje své živnosti trojice ševců. Bodrý Theodor Pištěk, Eman Fiala se stařeckou maskou a František Sauer podivného zjevu jako bačkorář. Ti všichni mají učně různého charakteru, mým ideálem je samozřejmě Fanda Mrázek. Vcelku poklidný život plný naschválů a nadbíhání paní domácí vzruší zakázka leutnanta na nové holínky. Tento rozkošný typ Edy Fohr je sehrán rozkošnicky Čeňkem Šléglem a zastupuje v druhém plánu milostnou linii. Vzdychá totiž po slečně z lepší rodiny, Elly (půvabná Máňa Ženíšková). Tato Elly ale bohužel netuší, že vlivem konkurenčního boje v ševcovských dílnách si za ní Edy vyjel v náhradních malých holínkách - a přichází tak o všechnu reputaci. Drobnou vadou na kráse je pak skutečnost, že se nikdo neobtěžoval slečnu Ženíškovou převléci do secese, ale celou roli hrála v nejnovějších modelech. Vrcholem celého filmu pak je výprava do Chuchle, která je rozehrána ab absurdum do dokonalých epicenter humoru. To už pak vzduchem lítají celé zmoklé husy, bodří ševci vlivem průtrže mračen padají do Vltavy, zatímco před zastávkou v hostinci zcela nenuceně blili do pangejtu. A teď je otázka, koho si ta Betty nakonec vybrala, za ženicha by se býval hodil každý, jen Bambous a Čumpelík spojili své dílny do jediného reprezentačního c. a k. závodu. ()
Reklama