Režie:
Ernst LubitschScénář:
Edwin Justus MayerKamera:
Rudolph MatéHudba:
Werner R. HeymannHrají:
Carole Lombard, Jack Benny, Robert Stack, Felix Bressart, Lionel Atwill, Stanley Ridges, Sig Ruman, Tom Dugan, Charles Halton, Halliwell Hobbes, Miles Mander (více)Obsahy(1)
Zemřou nacisté smíchy? Mistrovská komedie o rozverném divadelním souboru, který se během okupace Polska nedopatřením přidává k odboji... Slavný filmový režisér německého původu Ernst Lubitsch patřil mezi nejúspěšnější zahraniční tvůrce, jimž se podařilo etablovat v Americe v období Zlaté éry Hollywoodu. Během své dlouhé hollywoodské kariéry se rychle dokázal přizpůsobit nástupu zvukového filmu a natočil řadu úspěšných komedií, které se zařadily mezi klasiky tohoto žánru (Láska mezi umělci, Ninočka, Obchod za rohem). Zároveň patřil mezi politicky angažované hollywoodské režiséry, kteří se neobávali zaujmout stanovisko zejména k situaci v nacistickém Německu. V roce 1942 měla premiéru jeho protinacistická satira Být, či nebýt, v níž si velmi drsně utahoval z tehdejší politické situace v Evropě. Společně s Diktátorem Charlieho Chaplina se jednalo o jednu z mála komedií tematizující německý nacismus. V době svého uvedení snímek vyvolal velkou společenskou polemiku a tvůrci čelili výhradám, že zlehčují nacistickou hrozbu a zasadit děj komedie do tehdejší Varšavy je společensky nevkusné. K rozčarování přispěla i tragická smrt hlavní představitelky Carole Lombardové krátce před premiérou při leteckém neštěstí. Publikum docenilo tuto mistrovskou situační komedii až s odstupem dalších let a snímek začal být považován za vrcholné dílo komediálního žánru. Děj snímku se odehrává v roce 1939, kdy německé jednotky obsadily Polsko. Varšavský divadelní soubor zrovna zkouší protinacistickou inscenaci, která je ovšem na poslední chvíli z cenzurních důvodů stažena z programu. Členové divadelního souboru se následně zapojí do špionážního souboje s nacistickou mocí a díky perfektní znalosti divadelních prostředků se jim podaří přelstít gestapo navzdory milostným peripetiím a zmatkům v životě hlavní herecké hvězdy Josepha Tury a jeho manželky. (Česká televize)
(více)Recenze (78)
Jak se ocitl vegeterián Hitler ve Varšavské cukrárně? Tak na tuto otázku vám tato pohotová komedie odpoví hned zpočátku. Nevyčerpá tím ale svůj potenciál a pokračuje v neuvěřitelně vtipné satiře na okupaci Polska, která v té době stále probíhala. Zatímco mnoho jiných talentovaných režisérů natáčelo nabubřelé agitky (např. Četař York), Lubitsch přišel s tím, co mu šlo nejlíp - se satirickou komedií. Pro mě osobně klenot, kterému na dokonalosti přidává i výkon Lombardové a Bennyho. ()
NFR 1996, Oscar 1 nominace: Hudba ()
Dost ostré obutí do Gestapa i nacismu jako takového. Avšak Lubitsch se rád pouštěl do všech systémů, které považoval za "nesprávné" (viz. Ninočka), a navíc to dělal většinou velice inteligentní a hlavně zábavnou formou. ()
Jeden ze 100 největších filmů všech dob časopisu Entertainment Weekly. Jedna ze 140 nejlepších komedií - 140 Greatest Comedy Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. ()
Jsem hrdým synem svého národa. Jako správný Čech bych se tedy hrdě přidal na stranu vítěze a na pokyn nadšeně provolával slávu Führerovi. Odbojní polští herci to však viděli jinak a to je dobře, protože takové nášupy svobodomyslného humoru si násilní obsazovatelé cizích zemí rozhodně zaslouží. Zejména se pak klaním nejlepšímu polskému herci Josefu Turovi, o němž sice nikdo v celé širé Říši neslyšel, ale to nijak nesnižuje dokonalost jeho Hamleta. ()
Úvodní situace s Hitlerem v ulicích Varšavy je geniální na tolika rovinách, že to je až těžko představitelné. Práce s očekáváním diváků, s filmem jako médiem (víme, že nejde o skutečného Hitlera, ale herce - ale nevíme, že jde právě o to i v rámci filmu - pointa vtipu má teda rovinu uvnitř i vně filmu) je v tomhle jediném okamžiku dál než v obou Deadpoolech dohromady. Zbytek filmu je plný podobných hříček, i když první půlce dost trvá rozjezd. Jakmile se začnou sklízet zaseté vtipy, rychle se to najde a poslední třetina je opět geniální, takže jsem jen rozmrzelý z toho, že první polovinu jsem byl po perfektním úvodu docela uondaný a pomalu se začínal nudit. Jsem trochu opatrný při tomhle směru výtek, protože právě silným set upem a vynikajícím pay offem Lubitsch vyniká a chápu, že aby byly pointy tak silné, je potřeba opatrně dávkovat informace, o nichž divák netuší, že jsou přípravou na vtip. A v tomhle případě navíc nejde o vyprávění jednoho vtipu za druhým, jako v současných komediích, ale vybudování veškerého podloží pro to, aby se pak rozjela nepřerušená série point, která se nečekaně vrství jedna na druhou - takže když si stěžuju na nepovedený rozjezd, riskuju, že tím ohrožuju ono mistrné pletení sítí, do kterých se divák později chytne. V důsledku to vnímám hodně jako svůj divácký nezvyk na tenhle typ dávkování informací - a poměrně snadno to hážu za hlavu. Zvlášť když je jasné, že v mysli člověku zůstanou spíš ty skvělé momenty než čekání na ně. ()
„Půjdete s ním na večeři? Je to naše jediná šance.“ – „Počkat! Já rozhodnu s kým půjde moje žena na večeři a koho zabije!“ Tak zhruba do 50. minuty jde o válečný film se sem tam vtipným momentem/hláškou. Pak se však snímek promění na nefalšovanou převlekovou komedii a stává se podstatně zábavnější záležitostí. Být, či nebýt navíc diváka baví různými způsoby, od satirických narážek přes černý humor až po situační komiku, což z něj dělá koukatelnou záležitost prakticky pro každého. A některé scény jsou opravdu parádní, ať už je to třeba ikonické „Heil myself!“ či „Vůdci zcela oddaní piloti“. Vidím to na solidní 4*. „Její manžel je ten velký polský herec, Jozef Tura. Asi jste o něm slyšel.“ – „Ano. Viděl jsem ho na jevišti, když jsem byl ve Varšavě, ještě před válkou.“ – „Opravdu?“ – „Ano. To, co on udělal Shakespearovi, to my teď děláme Polsku.“ ()
"V Londýně vám říkají Koncentrákový Ehrhardt" aneb nejlepší válečná komedie všech dob (o chlup lepší než M.A.S.H. a o krok před francouzskými veselohrami). ()
Dokonale vybalancovaná komedie, oproti které může takový Wilderův "Stalag 17" působit jako obyčejná fraška. ()
G - E - N -I - Á- L -N- E. Mix Crazy komédie a napínavého špionážneho thrilleru ( často aj počas jednej scény ) miestami prekonávajúci aj to najlepšie od Wildera ( pre ktorého bol Lubitch najväčším vzorom). Jeden z najlepších filmov čo som videl. P.S. finále Inglorious Basterds už nebude nikdy rovnaké. ()
"Shall we drink to a blitzkrieg?" - "I prefer a slow encirclement." ()
5/10 Fantastický námet o hrdinskom odboji hercov má dokonca aj veľa originálnych "prezliekacích" scén, ktoré z tejto premisy vychádzajú, ale vyťažiť sa z nich podarilo len pramálo humoru. ()
Klasická komedie této doby postavená na záměnách a omylech. Pozoruhodná je zejména tím, že byla natočená ještě za války, a to navíc v době, kdy spojenci válku ještě zdaleka nevyhrávali. ()
Pekný filmový dôkaz o tom, že aj z tak smutných tém ako je vojna, sa dá urobiť inteligentná sranda. A o to je to zaujímavejšie, že v čase vzniku filmu bolo fašistické Nemecko ešte na vrchole svojej moci. Nádherná záležitosť, ktorá vám so svojimi niektorými humornými scénkami vyčarí úsmev na tvári. Na ľudí tej ťaživej doby to muselo mať neskutočne pozitívny efekt. 80/100 ()
Bravurní válečná komedie Ernsta Lubitsche s břitkým vtipem nabitými bleskurychlými dialogy, jejichž důkladné sledování vyžaduje více než jedno zhlédnutí (a pro českého diváka také kvalitně přeložené titulky). Na rok 1942 netradičně aktuální a velmi černý humor nutně musel dobové diváky zastihnout nepřipravené, vtipkuje se zde o gestapáckých praktikách, popravách i koncentračních táborech. Dnes už s nadhledem můžeme odvážný humor jedině docenit a označovat Být, či nebýt za jednu z nejlepších komedií 40. let. Výborně zvolené obsazení v čele s Jackem Bennym a Carole Lombard neskutečným způsobem baví, a když celé dobrodružství vynalézavých divadelních herců skončí, říkáte si, že byste jejich trampoty klidně dokázali sledovat ještě nějakou tu hodinu navíc. ()
Hned první minuty jsou zábavná pecka! Pak film nabere vážnější notu, která není špatná, ale nastavený humor mě hodně bavil. Nicméně v nějakých 2/3 se začnou objevovat vtípky, některé dříve omílané hlášky začnou zapadat a kromě kromě dobrého děje jsem se dočkal i několika výbuchů smíchu. Je to opravdu výjimečný kousek. # Rád bych si ho jednou pustil s dabingem. Nevím, jestli by hlášky typu "Schultz" nebo "Mein Führer" tolik vynikly, ale třeba bych dokázal objevit krásu v něčem, co mi uniklo v angličtině. # [viděno: monitor, sluchátka, EN sub] # příběh 9 | humor 5 | akce 3 | napětí 2 | pustil bych si znovu 8 ()
Najlepšia obrana je útok, alebo najlepšia kritika je satira. Prekombinovaný a nepravdepodobný príbeh z druhej svetovej vojny, ktorý ťaží z toho, že je prekombinovaný a nepravdepodobný. Niekedy drsné ako regulérna vojnová dráma, inokedy vtipný ako zžieravá satira. Zvraty nie sú predvídateľné, ono sa to môže kedykoľvek zvrhnúť akýmkoľvek smerom, ale Lubitsch a scenáristi z toho vždy vykľučkujú a diváka prekvapia. Dôkaz, že dielo shakespearovo je maximálne nadčasové, ústredná otázka nemusí slúžiť iba ako kód, ale vystačí si v časoch vojny a nielen v nich sama o sebe. ()
Veľké prekvapenie. Čakal som všeličo, ale to, čo som videl ma dostalo. Videl som už niekoľko filmov podobného razenia a tri hviezdičky dávam iba preto, že film bol nakrútený počas vojny, keď ešte zďaleka nebolo jasné, kto v nej zvíťazí. Inak by to boli maximálne dve hviezdičky za Carole Lombard. Aj keď som Ninočku ocenil rovnako, rozdiel v dojme hrá jednoznačne v jej prospech. ()
Výborne napísané, a rovnako výborne zahraté. 4,5* ()
Ano, ano, Tarantinovy inspirační zdroje jsou nevyčerpatelné. Na konci mi samou radostí málem vyskočilo srdce z těla. :) Heil Basterds! ()
Reklama