Režie:
Ernst LubitschKamera:
Victor MilnerHudba:
W. Franke HarlingHrají:
Miriam Hopkins, Kay Francis, Herbert Marshall, Charles Ruggles, Edward Everett Horton, C. Aubrey Smith, Robert Greig, Rolfe Sedan, Luis Alberni (více)Obsahy(1)
Jedním ze zvláštních rysů Lubitsche byla jeho celoživotní náklonnost ke všemu maďarskému, dalším pak schopnost přetvářet podřadné náměty ve vynikající filmy. A právě z této kombinace vznikl i Útěk z ráje, omamně perlivá komedie s příchutí šampaňského plného odlesků měsíce. Hra Laszla Aladara Čestný nálezce, vycházející z dobrodružství podvodníka Georgese Manolescua, měla nesoudržnou stavbu, na druhé straně se vyznačovala zajímavou zápletkou a romantickými postavami. Ve spolupráci se svým tehdejším scenáristou Samuelem Raphaelsonem rozehrává Lubitsch brilantní milostná manévrování lupiče gentlemana mezi dvěma ženami. Ovšem postavy tohoto trojúhelníku nejsou konvenčně sympatické, součástí jejich šarmu je vybroušený cynismus. Útěk z ráje vznikl ještě v době, než byla studia donucena opět stroze dodržovat cenzurní pravidla Haysova mravnostního kodexu. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (28)
Falešný baron se dá dohromady s falešnou hraběnkou, vrátí si věci, co si navzájem během romantické večeře ukradli a začnou pracovat spolu. Jejich největší akcičkou má být okradení bohaté paní Coletové, ale jaksi to začne vypadat, že se lupič zamiloval :-) Zábavná předkodexová komedie se skvělými postavami a dialogy. Trošku to nudilo ve druhé půlce, ale jinak moc fajn :-) ()
Útěk z ráje je naivní černobílá komedie z meziválečné Ameriky, která má svou předlohu v divadelní hře, což rozhodně nezapře. K jejím přednostem patří odlehčený příběh plný uhlazených, ale přitom cynických dialogů. Ty probíhají především mezi ústřední dvojicí zlodějíčků a většinou dokáží pobavit. Jejich slovní přestřelky, vzájemné okrádání a obdiv, je tím nejlepším z filmu. Bohužel místy je ta příběhová naivita až moc velká a je zde spousta malých i větších nelogičností. Například bezmezná důvěra k novému člověku, když mu znuděná bohatá žena přenechá na správu všechny své peníze. Nicméně je to poplatné příběhu a tomuto konkrétnímu žánru, kde se to dá odpustit. Ruku v ruce s tím jdou i herecké výkony. Místy excelentní s vybroušenými dialogy, místy ovšem lehké přehrávání, přehnaná strojenost a drhnoucí logika. Útěk z ráje není špatný a jako lehké komedii mu rád nechám tři hvězdy. Od Ernesta Lubitsche se mi ovšem více líbil Obchod za rohem, který doporučím raději. ()
Nie príliš typická romantická komédia, skôr taká romantika naruby so zaujímavým a odvážnym záverom. Možno budete mať problém s fandením hlavného hrdinu, ale Lubitsch to takto presne zamýšľal a celá nekorektnosť a morálna zvrátenosť filmu je jeho vtipným ťahom. Z dnešnej tvorby sa tomu blíži Coenovská právnická spolupráca s Clooneym a Jonesovou, aby ste mali predstavu, aký tón má celý film. Lenže v tomto prípade sa ešte nejedná o kalkul, ale o hru s dobovým divákom, ktorý si musel vystačiť s náznakmi a dvojzmyslami a mám pocit, že bol na tom lepšie. Toto nie je príbeh o zbližovaní dvoch rozdielnych ľudí, ktorí si k sebe na konci nájdu cestu, ale komplikovaný milostný trojuholník, kde je výsledok podmienený niečím iným, ako predvídateľnosťou žánrových klišé. ()
Povedená komedie z netradičního prostředí, ústřední zlodějská dvojička je velice okouzlující a sympatická, stejně tak příběh točící se kolem milostného trojúhelníku. Výborné repliky i decentní vtípky pomáhají k vytvoření velice příjemného dojmu z celého filmu, ze kterého číší hravost a nádech ironie. ()
Slabší. Víc romance než komedie. Opět mě bavilo okrádání spojené s vtipem (obzvlášť počáteční vzájemné okrádání nemá chybu) a roztomilá Kay Francos. Krásné bylo umění stáčet řeč na jiné téma, moc vtipné. # Nejspíš nezapomenu na ruského socialistu. # "Má hodnotu maximálně 40 000" "Pokud bych ji prodal, dostal bych 5000." "pak bych se zachovala čestně a vrátila ji té dámě" # příběh 6 | hudba 6 | humor 4 | akce 0 | napětí 2 | pustil bych si znovu 5 ()
Galerie (22)
Zajímavosti (4)
- Slavoj Žižek, presvedčený komunista, označil film za kritiku kapitalizmu. (firewind)
- Scény, v ktorých Herbert Marshall behá hore a dole po schodoch u Madame Coletovej, boli robené s dvojníkom, ktorého je vidieť iba zozadu. Marshall prišiel počas prvej svetovej vojny o nohu a hoci bolo takmer nemožné si všimnúť, že používa protézu, nedokázal vykonať žiadnu činnosť, ktorá by vyžadovala fyzickú obratnosť. (Bilkiz)
- V rozhovore na sklonku svojho života v roku 1947 režisér Ernst Lubitsch povedal, že tento film je jeho najlepším dielom. (Bilkiz)
Reklama