Režie:
Joseph L. MankiewiczKamera:
Joseph RuttenbergHudba:
Miklós RózsaHrají:
Marlon Brando, James Mason, John Gielgud, Louis Calhern, Edmond O'Brien, Greer Garson, Deborah Kerr, George Macready, Michael Pate, Richard Hale, Alan Napier (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Historické drama režiséra Josepha L. Mankiewicze podle stejnojmenné tragédie W. Shakespeara. Brutus (James Mason) a Cassius (John Gielgud) jsou hlavní strůjci zavraždění Ceasara (Louis Calhern). Mark Anthony (Marlon Brando) je usvědčí ze zrady a jsou vyhnáni z Říma. Oba slibují pomstu... (contrastic)
Videa (1)
Recenze (20)
Julius Caesar pro mě byl další výpravou do světa filmových adaptací Williama Shakespeara. Po Richardu III. jsem se ponořil ještě více do historie a vydal se do starověkého Říma. Na začátku pochválím atraktivní námět a propracované dialogy a monology charismaticky napsaných, obsazených a zahraných postav. Marlon Brando jako Mark Antonius a James Mason jako Brutus to zvládli perfektně. Ty kvanta dialogů pronášeli přesvědčivě a s přehledem. Tady pro mě ale leží také hlavní problém. Textu je opravdu neskutečně mnoho a více než tři čtvrtě filmu se divák jen kouká na jednu velkolepou deklamaci za druhou. Při první jsem byl napjatý, při další má pozornost uvadala a postupně mě to přestalo bavit. Výtečně zahraný projev plný silných slov a krásné mluvy rád ocením, ale sebelépe proveden mě zkrátka nebaví hodinu a půl. Přišlo mi to režisérsky nezvládnuté. Chyběla jakákoli postupná gradace, bylo to jako sled obdivuhodných řečnických cvičení, zahltilo mě to a uspalo. Nakonec jsem to dával několik večerů a nebavilo mě to. Nemělo to vůbec spád a utopilo se to ve své přehnané dialogové (monologové) velkoleposti. Navíc to postrádalo napětí, když stejně všichni ví, jak to s Caesarem nakonec dopadne. ()
Velmi zdařilé převedení Shakespearovy hry na filmové plátno. Částečně jsme nahlédli do niter Bruta i Cassia a Marlon Brando (Marcus Antonius) měl tehdy ještě velmi hezké rysy obličeje :-)) Nebylo to sice pojato tak velkolepě jako pozdější velkofilm Kleopatra od téhož režiséra a nebylo to ani v barvě (možná celkem škoda) a byla tam spousta dialogů (které já je pro změnu, narozdíl od Pohrobkovy středověké němčiny ;-), znám v podobě staré češtiny, stručný obsah hry pro zájemce zde), takže opravdu mohlo místy působit nudně, leč Sh. hry jsou na dialozích založeny, a tak i film na nich musí být postaven, proto čtyři hvězdy, i s přihlédnutím k době vzniku filmu. Obecně mě u Shakespearových her z antiky štvou ty převody jmen do angličtiny, osobu nazývanou Mark Anthony neznám... Marcus Antonius mi snad promine, že se k němu pod touhle transkripcí jména nechci znát, ale taky mu neříkáme Marek Antonín, že... ()
Divadelní vyznění a shakespearovská angličtina působily trochu netradičně, čekal jsem spíš klasický historický film odehrávající se v antice, ale nevadilo to. Přestože jako hlavní hvězda je psán Brando a jeho Marcus Antonius, měl jsem pocit, že největší důraz je kladen na postavu Bruta (James Mason). Mason mě svým herectvím nikdy v žádném filmu moc nenadchnul a tady taky ne. Zato Brando když je na plátně, tak to umí pořádně rozjet. Jeho monolog nad mrtvým Caesarem je vskutku vrcholem filmu. Bohužel přichází už v polovině a krátce na to (po vytvoření druhého triumvirátu) se to jaksi celé zadrhne a poslední půl hodina odehrávající se na bitevním poli (respektive spíš ve stanech v ležení je docela strašná nuda. Ale celkově vzato povedený film :-) ()
Brando si pripisuje, už 3. nomináciu na Oscara v intervale troch, po sebe, idúcich rokov, zatiaľ ešte nič, ale príde to o rok, vo štvrtej, a konečne, premieňa, a to u Elia Kazana. Marlon ako Mark Antony, je vynikajúci, mňa osobne zaujali, iné dva, herecké výkony, menovite James Mason a John Gielgud, ako Brutus a Cassius, medzi ktorými sa uskutočňujú intenzívne rozhovory s uštipačnými poznámkami, najmä kvôli nim, je film, tým čím je, a nie je to, Marlon Brando, i keď na seba, samozrejme, upozorní, ako to má vo zvyku, ale akosi mi tam v tejto úlohe, nepasuje. Celý film, pôsobí ako JAVISKO, divadelný štýl, má čiastočne úspech, čiastočne to kazí, výsledný dojem. Mankiewicz už je skúsený a ocenený, odmenený režisér a scenárista, jeho Julius Caesar, je vskutku, pozoruhodný projekt, ktorému čosi chýba, kvôli čomu, by som naň nezabudol, a tak v konečnom dôsledku, najlepšia scéna celého filmu, je ohľadom sprisahania na Caesara, to je naozaj, brilantná scéna ! ()
Jednoznačně nejlepší Gaius Julius Caesar, do dneška mám před očima pár scén včetně jeho zavraždění v senátu, nebo scénu na schodech pře dím, kde řečnil Marcus Antonius. Bohužel, víc si už ale nevybavím..Černobílá klasika s pestrou mozaikou postav převedená do lidských příběhů a osudů. Škoda jen toho, že ji naše televize celkem neprávem opomíjí. V hlavní roli mladého rebela Antonia, pravé ruky Caesarovy, velkého megalomana, který se zhlédl v orientálním způsobu života, což mu rodilí Římané nikdy neodpustili, se tenkrát blýskl mladý Marlon Brando teprve ve svém čtvrtém snímku a byla to herecká paráda. Caesara si zahrál Louis Calhern a jeho hlavního vraha, Bruta, James Manson. Film líčí vzestup a pád římského imperátora, setkáváme se tu s velkým množstvím květnatých dialogů (to ta Shakespearova předloha) především tedy v senátu (zde tak trochu na úkor akčních scén), ale to neva. Některé tam přeci jen byly, třeba ta ve skaliskách. Pomálu zde není ani všelijakých záludností a palácových intrik, ostatně ve starém Římě o ně tenkrát nebyla přeci vůbec nouze, že?Nakonec bych se snad jen zmínil o tom, že jsem tenkrát, a to se musím přiznat, asi jako patnáctiletý kluk ten konec pěkně obrečel. Líto mi bylo toho zkrvaveného pána na palácových schodech a toho úžasného Antoniova proslovu:-( ()
Galerie (51)
Zajímavosti (2)
- Marlon Brando se původně ve filmu vůbec neměl objevit. Tvůrci pochybovali o kvalitách jeho řeči a do filmu chtěli raději dosadit Paula Scofielda. Brando ale na svém pověstném „mumlání“ zapracoval a filmaře nakonec přesvědčil. [Zdroj: extrastory.cz] (Duoscop)
Reklama