Režie:
Bruce BeresfordKamera:
Donald McAlpineHrají:
Edward Woodward, Jack Thompson, Bryan Brown, Vincent Ball, Rod Mullinar, Frank Wilson, Chris Haywood, John Waters, Lewis Fitz-Gerald, Terence Donovan (více)Obsahy(1)
Příběh na motivy skutečných událostí se odehrává v JAR v letech 1899-1902. 3 australští poručíci jsou postaveni před soud za popravu vězňů. Je to jen zástěrka, která má odvrátit pozornost od válečných zločinů napáchaných jejich nadřízenými... Jeden z nejuznávanějších australských filmů Krotitel Morant vypráví silný příběh o zradě a nespravedlnosti v době války. Henry "Krotitel" Morant (Edward Woodward) je Angličan žijící v Austrálii na sklonku 19. století. Když v roce 1899 vypukne válka mezi Británií a Búry (potomky holandských kolonistů), Morant a řada Australanů se dobrovolně hlásí do služby a připojí se k nepravidelným jednotkám britské armády. Morant, který vykonává rozkazy svých velitelů, dohlíží na popravu několika búrských zajatců. Ukáže se, že jedním z nich byl Němec. V zájmu zachování míru s Německem přistoupí Británie na to, že budou Morant a další dva vojáci postaveni před vojenský soud. (Cinemax)
(více)Recenze (17)
Tohle je velice zajímavý film, už proto, že stojí na reálném případu, který řešil britský válečný soud během búrské války. Skvělé je, že tvůrci nedělali z obžalovaných nějaké svatoušky (i když možná trochu jo, v reálu Morant nechal postřílet i 8 búrských učitelů, co pochytal někde u školy) a od začátku se neřeší, zda postříleli zajatce, civilisty, nebo někoho používali jako živý štít, protože to skutečně dělali. Řeší se, kde začíná linie odpovědnosti a kdo ještě plní rozkazy, a kdo už páchá válečné zločiny. Ono celé britské angažmá v jižní Africe bylo trochu na hraně, metody byly nevybíravé i vůči civilům a kriminalita mezi vojáky byla vysoká. Zkrátka už začátkem 20. století se ukázalo to, co později předvedli Rakušáci na Balkáně v první válce, Němci v Bělorusku ve druhé, Američani ve Vietnamu a Sověti v Afghanistánu. A sice, že jakmile začne regulérní armáda bojovat na nepřátelském území v partyzánsky vedené válce, dřív nebo později se to bude válečnými zločiny jen hemžit. ()
Oscar 1 nominace: Scénář - A . . . . . . . Zlatá Palma - výběr . . . . . . . Soudní proces se 3 australskými důstojníky za zastřelení zajatců během Burské války (Burové=Afrikánci - pův. Holandští kolonisté ze 17. a 18 století (dříve než v sev.Americe!) v Jižní Africe). Snaha Britské vlády svést likvidační válečnou strategii (mimo jiné "vynález" koncentračních táborů) na selhání jednotlivců. ()
Skutečný příběh britského důstojníka, který se během Burské války moc s Bury nepáral, a vraždil je ve velkém. Přestože jenom plnil rozkazy, byl v soudním procesu jako obětní beránek odsouzen ke smrti, aby Britské impérium neztratilo svou tvář před světem. Tento film je přelomovým dílem v historii australské kinematografie, protože jako první australský film měl veliký mezinárodní ohlas. Stal se takovou vlajkovou lodí australských a novozélandských filmařů, a ukázal jim, že i v malých poměrech lze natočit velký film. Po Berefordovi přišel Peter Weir, Geoff Murphy a i Peter Jackson. Kdoby tehdá před 20 lety tušil, že to jednou dotáhnou i na Pánu prstenů :o) ()
║Rozpočet AUD 650,000║Tržby USA $7,142,857║Tržby Celosvetovo $11,000,000║ ()
Pořád pěkný a silný film o věčné sváru mezi vraždou a válečným zabíjením a o tragičnosti omylů zbrklé válečné vojenské justice. ()
Inu, co je vlastně spravedlnost, jak ji vnímat a uchopit, když jsou veškeré události mj. součástí nebo-li přímo následky válečné mašinérie a vyhrocených politických vztahů... Kdyby neměl tento film dle skutečného příběhu tak úderné tragické vyvrcholení, nejspíš by se jeho působivost tolik v závěru neznásobila – ač tvůrci předvedou své mistrovství už během zpracování jednotlivých scén i pečlivě vedeného vyprávění ve dvou neustálých se střídajících časových rovinách, v nichž je rozhodování vedoucích postav plně ovlivněno rozpoutaným válečným konflitkem, na bojišti v akci i u soudního řízení. Po celý čas jsem zároveň hltal úžasnou filmařinu, skvoucí se jednou v nápaditě promyšlených vizuálních kompozicích, jindy strhujícím dobrodružným pojetím bitevních akčních scén na koních, či také samotným zachycením dobové historické atmosféry. Z Edwarda Woodwarda v rozporuplné titulní postavě Moranta jde dokonalá hrdost se silně pozitivním vztahem k profesi i jistý emoční chlad ve vztahu k následkům svých činů, což dohromady o to snadněji umožňuje poctivě, pouze vynokávat rozkazy. Vynikajícím výkonem a též charismatickou osobností upoutá i většina dalších herců, osobitě pak Jack Thomspon jako vedoucí major. Celkově u mě zatím určitě jeden z TOP 3 australských filmů spolu s Cestou 1971 a Piknikem na Hanging Rock. [95%] ()
Hodnota některých děl krásné literatury a rovněž některých filmů spočívá především v tom, že informují. O lidech, místech a událostech, o kterých jsme předtím nevěděli nic anebo jen velmi málo. Toto je příběh z druhé búrské války, historické epizody mající jakýsi význam v dějinách Britského Impéria a coby jedné z předeher první světové války. Film je věcný, precizní, nenudí a neupadá do sentimentality. Porovnán s jinými příběhy podobného druhu je tento ovšem naprosto průměrný; vyniká opravdu jen a pouze tím, že se odehrál v místě a čase, o nichž toho víme velmi málo. Je to vlastně dobrý hraný dokument. ()
ocenenia : MFF Cannes 1980 - Najlepší herec vo vedlajšej úlohe (Jack Thompson) ()
Padouch nebo hrdina? Stokrát omílaná otázka a stále stojí za to si jí položit znovu. A to konkrétně v tomto případě. Sledujeme soud, kde jsou tři důstojníci souzeni za válečné zločiny. To, že není film není chronologicky, ale vrací se vždy k jednotlivým situacím, podle toho kam soud dospěje budiž mu dáno jako velké plus. Búrská válka byla v mnohých směrech něčím novým. Byl zde veden nový typ boje. A proti tomuto typu boje byla samozřejmě hledaná nová taktika. Film nabízí hledání linie, kde je linie nové strategie. Druhá búrská válka byla to jedna z předzvěstí toho, co přijde. Je jen škoda, že není natočeno více takových filmů. ()
38. Zlatý Glóbus za rok 1980 - nominace (1) - Nejlepší cizojazyčný (zahraniční) film - Austrálie ()
Zajímavé a výborně natočené válečné soudní drama. Zvláště obhájce byl výborný. ()
Australský válečný film, jeden ze čtyř v roce 1980. Moc se mi do toho nechtělo, nakonec to nebylo špatné. Je to v podstatě tradiční soudní drama s fantastickou obhajobou (a hercem hrajícím obhájce), je tu i pár pěkných přestřelek, které díky těm opakovačkám a éře zasazení (přelom století) vyzní spíše jak z westernu. Na druhou stranu mě to přišlo místy příšerně laciné (jedna ošuntělá místnost celý film) a moc mě to nevzalo. Prostě britské impérium na přelomu století rozpoutalo další válku, tentokrát proti zarostlým holandským farmářům Búrúm a když už těch zvěrstev (popravy zajatců, vězňů, uprchlíků i cizích misionářů) bylo moc, rozhodli se předhodit davu trojici obětních beránků z Austrálie. O výsledku procesu je předem rozhodnuto, čili napětí je nulové a trojice hrdinů nijak nezastírá co dělala, jen se hájí posloucháním rozkazů a adaptací na nový druh partyzánské války. Zkrátka nebylo komu fandit a ani proč, čímž se film stal poměrně nudnou, pěkně zahranou soudní hrou na 3*. ()
V titulcích filmu uvedeno: rok výroby 1979. ()
Vedľajší produkt vojny, ako v tomto filme nazvali vojenský súd je už väčšinou dopredu prehratou partiou. Tento film je však aj obžalobou britského impéria z radov jej vlastných - Austrálčanov. Krivda, v našich končinách prakticky neznáma, no v austrálskej kinematografii často riešená (viď. napr. Gallipoli od režiséra Weira). Kubrickové Paths of Glory zdieľa ten istý námet, no mne osobne strelil do srdca Bruce Beresford so svojím krotiteľom Morantom. 90% ()
Pozoruhodná súdna dráma, pretkávaná nemenej dramatickými scénami z Búrskej vojny, ktoré prostredníctvom flashbackov slúžia primárne ku konečnému zloženiu príbehovej skladačky s emotívnym koncom. Nosným prvkom filmu je hlavne morálnosť vedenia vojny a následné hľadanie obetných baránkov za cenu "vyššieho dobra". Film je skôr komorného charakteru, a dáva preto vyniknúť hlavne scenáru a hercom. Kvalita tohto filmu len potvrdzuje vysokú úroveň austrálskej kinematografie v 80.-tych rokoch, a je trochu škoda, že tento film je trochu v tieni ďalšej (proti)vojnovej klasiky Gallipolli. Rozhodne by si totiž zaslúžil vyššiu divácku pozornosť. 80%. ()
Skvělé komentáře Ivoshek a (přes nízké hodnocení filmu) Maq. Historicky je prokázáno, že Morant a jeho druhové skutečně povraždili, popřípadě nechali povraždit jak civilisty, tak zajaté búrské partyzány. Je zajímavé, že před soudem stanuli tři australští poručíci, ale už ne jejich anglický velitel. A už vůbec ne jejich nejvyšší nadřízení. V Británii mnohokrát vyznamenaný generál Frederick Roberts nejen že nařídil vypalování búrských farem a nahnání civlistů - žen , dětí i starých osob do koncentračních táborů, ale byl i autorem "nápadu" s využitím těchto civilistů jak živých štítů při ochraně britských vlaků i povozů. Tento člověk a řada dalších generálů i britských politiků měla stanout před soudem. Kdyby nebylo brutální a ničím neospraveditelné agrese Britů vůči dvěma afrikánským státům (vznikly odchodem Búrů po první britské agresi - první búrská válka) za účelem zmocnit se nalezišť zlata a diamantů, nikdy by Morant a spol. své zločiny nespáchali. A ještě je zde jedna dost zásadní věc. Pro Brity byli Australané potomci trestanců a tedy něco mnohem méněcenějšího (přes shodnou barvu pleti) než Brirtové z ostrovů, ale i třeba Kanaďané. Prostě póvl, jehož příslušníci se hodili pro demonstrativní potrestání zločinů, které páchali i druzí a v daleko větším měřítku. Nakonec, během druhé búrské války teprve došlo k sjednocení všech kolonií v Austrálii a vzniku federálního státu - a uznaného dominia. A tento stát si vymohl, že australští vojáci nesmí být postaveni před britské vojenské soudy. Bohužel, přes nesporné kvality australských vojáků byli Brity ještě několikrát bez ostychu použiti do nesmyslných akcí, kde platili krví za neschopnost a nekompetentnost bitských generálů (Gallipoli, západní fronta, Singapur nebo i boje v severní Africe, Řecku a Itálii). Film nechápu jako obhajobu oněch tří nejnižších velitelů, ale jako navedení k poznání toho, co jsem popsal v několika předchozích větách. ()
Búrská byla vlastně jednou z předeher 1. světové války (spolu s balkánskými válkami 1908-1914). Britové nechtěli riskovat dalších třináct vzpurných kolonií a proto se jejich dokonale vycvičená imperiální armáda mezi lety 1880-1902 snažila zkrotit vzpurné holandské starousedlíky, kteří se rozhodli, že si do toho jak zacházejí s černochy a využívají přírodní zdroje nenechají mluvit, obrátili se proto o pomoc na nepřítele Británie, Německo, které ihned rádo pomohlo děly a mauserovými opakovačkami, jenom aby se Britové vysílili a Němci mohli snadněji dosáhnout iráckých naftových polí. Pravda, pověstná britská vynalézavost se tentokrát zvrhla v Kitchenerův plán "rukojmích", búrských rodin držených ve speciálních táborech a majících přinutit muže, aby přestali bojovat, mučení a zabíjení zajatců, nebo štvaní domorodých kmenů proti Búrům, kteří byli nakonec stejně poraženi a donuceni se podrobit britské správě, role Německa v této válce také nezůstala skryta, zvláště když němečtí agenti vyvolali několik povstání v Afgánistánu a Iráku, které Britové horko těžko potlačili. Pověst Anglie byla pošpiněna, viktoriánská korektnost k nepříteli a dodržování všech pravidel války jíž byla britská (a podle jejího vzoru vycvičená i japonská) armáda proslulá dostala velkou ránu v zákopech 1. světové války aby se nakonec převrátila do pomstychtivé krvežíznivosti po německých masakrech britských zajatců a raněných ve Francii 1940. I vítězové se dopustili válečných zločinů, jenže, byla to cena za zničení nacistického moru příliš vysoká? Dávám 4* protože nejlepší "antiimperiální" film je Pahorek. ()
Reklama