Režie:
Vladimír MichálekScénář:
Jiří KřižanKamera:
Martin ŠtrbaHudba:
Michał LorencHrají:
Bogusław Linda, Olaf Lubaszenko, Jiří Bartoška, Agnieszka Sitek, Vlasta Chramostová, Ľudovít Cittel, Martin Sitta, Jiří Holý, Milan Riehs, Anton Šulík st. (více)Obsahy(1)
V létě roku 1943 do moravské vesnice uprostřed Hané jako by válečné události ještě ani nedolehly. Dvanáct bohatých statkářů zde žije ve strachu z nemanželského syna jednoho z nich. Sekal (B. Linda) má za sebou krušné dětství nemanželského dítěte, kterým všichni pohrdají, nic mu nepatří, slušné děvče si ho ani nevšimne. Je zatrpklý a krutý, nenávidí všechno a všechny. S protektorátem přišel jeho čas. Udává sedláky ze zločinů proti Říši a za odměnu dostává jejich majetky. Sedláci v obavách nejen o majetek, ale i ze strachu o život, dospějí k rozhodnutí, že je třeba se Sekala zbavit. K samotnému činu však využijí kováře Juru Barana (O. Lubaszenko), který se ve vesnici skrývá před německými okupanty. Oba muži se tak proti své vůli musí střetnout v souboji na život a na smrt. (Česká televize)
(více)Recenze (528)
V tomto žánru zřejmě nejlepší český snímek konce XX. století, který bude mít vždy pro diváka tu hodnotu, kterou má film přinést. Nabízí tragický osud člověka smíšený s bezmocí života v okupované zemi, kde vládne strach. V celém filmu není německý voják, a přesto emoce diváka dostávají pořádně zabrat. Největší válku vedeme každý sám v sobě. ()
Setkal a Habbermanuv mlýn jsou jednoznačně perly českého filmu, westernovy nádech, skvělá kamera, režie a hlavně vynikající herecké výkony spolu s nadcasovym tématem dělají z tohohle filmu unikat ()
Grunt je středobodem sedlákova světa. Sáhni mu na grunt, je ochoten zabíjet. I dobří křesťané zapomenou na Boha, jde li o grunt... Pro mně velmi silné, pětkrát viděné drama, na které se určitě opět rád podívám. Bartoška super, ale sráč Sekal bomba! 95% za pantáty a jejich obří okurkové nosy. ()
Skvělé. Neokoukaní polští herci, zejména skvělý Boguš Linda. Velmi dobrý je také Bartoškův flanďák. Tak drsné i podlé charaktery může asi stvořit jen česká, respektive moravská vesnice. Minimalistický film, který hravě strčí do kapsy i bohatší produkci. ()
Jeden z mála českých filmů, který má všechny zásadní profesní kategorie tak našlapané, že se za ně nemusí stydět ani v zahraničí - a to včetně scénáře (!). Zároveň je to myslím názorný důkaz toho, že i v Česku (a o Česku) se dá natočit jakýkoli žánr. Malinko mi vadil snad jen trochu rozvleklý úvod a paradoxně to, co všichni ostatní chválí, tedy Poláci v hlavních rolích - ne kvůli tomu, že by hráli špatně, ale kvůli předabování a taky proto, že se mi do poloviny filmu navzájem trochu pletli. Taky zvuk mi přišel rozštelovaný, ale to mohlo být televizní projekcí. Jinak velký respekt a 85 %. PS: Prostory, v nichž se natáčely scény v kovárně, jsou vizuálně NAPROSTO fantastické a zajímalo by mě, zda je ještě někdy někdo filmově využil - předpokládám a doufám, že ano. ()
Tak mě zase jednou překvapil český film. A to jsem si myslela, že když se mi nelíbí tak oblíbené české ,,hořké komedie" ani kultovní filmy typu Spalovač mrtvol, tak už se nenajde nic, co by mě uspokojilo. A přece, uvěřitelný děj, dobří herci, morální hodnoty, potřeba přežít, pokrytectví, to všechno mě neuvěřitelně dostalo! Jeden z těch filmů, kdy se na konci cítíte ublížení a chce se vám křičet. Nebo někoho zabít, třeba Sekala (a třeba nejen jeho). ()
Hanácký western z hnusné a dusné doby protektorátu, z prostředí, které je dnes těžké pochopit i bez protektorátních kulis. Poctivý film. Linda a Lubaszenko podávají skvělé výkony v souladu s jejich standardem. Až na Bartošku a Chramostovou (kteří samoúčelně vyčnívají aniž by to mělo pro film podstatnější smysl) výtečný casting. ()
No nevím, když se film odehrává na Hané, proč se natáčí v jižních Čechách? Ta lidová architektura se v jednotlivých regionech opravdu liší...To nářečí taky mohli trochu sjednotit... Celkově mě film neoslovil, napětí se buduje tím, že se postupně odhaluje, co jsou zač hlavní postavy filmu, což není tak těžké odhadnout, vzhledem k tomu, že jich tam moc není. ()
Jeden z nejlepších porevolučních snímků, co se u nás natočily. Ten Sekal byl ale vážně parchant ... ()
Krásně natočený film o hnusných věcech, činech a lidech. Žádná přikrášlení, ale zobrazení doby, kde byla morálka podkopávána nejen okupací, ale i lidmi, kteří v ní žili. Michálek na ní nahlíží nezaujatě a pracuje s vizuálem tak, že ač se zdá pohoda a klídek navenek, uvnitř jde o dílo hořké, syrové a pravdivé. Těch 110 minut je člověk jako na trní a čeká, co se stane, protože stát se může všechno. Sakra dobrá filmařina a sakra dobrý film. ()
Jeden z nejlepších filmů české kinematografie. Film odehrávající se v průběhu druhé světové války, kdy proti sobě stojí dvě silné lidské nátury s velmi silnou motivací. A nebo ne? Skupina starých mužů sedící kolem slivovice přemýšlí, jak se zbavit někoho, kdo posílá lidi do koncentračních táborů, okrádá je a ubližuje každému, kdo s ním nesouhlasí. Do vesnice přichází muž, který neuznává stejnou víru, jako zbytek obyvatel a co víc, přináší sebou velmi nebezpečné tajemství. Kombinace majetkových motivací a osobní antipatie dá vzniknout plánu, který zapříčiní rapidní úbytek křesťanů ve vsi - nebo aspoň jejich velké přetvářky. Film, který má hodnotnou výpověď v tom, jací jsme a jakými se zdáme být. Opět, svět je šedé místo, nebo místo plné barev...ale rozdíl není žádný. Líbily se mi detaily v podobě "Přineste panu Baranovi pivo", a soucit mísící se s pocitem naléhavosti. Některé pasáže byly navíc, rozhodně ale žádné nechyběly. Okamžik, kdy Baran brousil nůž Sekalovi a pánové měli čas na menší rozpravu, přičemž se Sekal zpovídal se svou minulostí považuji za pasáž, která právě byla navíc. Ocenila bych, kdyby nám hlavní záporný hrdina zůstal stát více na pomyslné hranici mezi dobrem a zlem - nikoli přímo ve středu zla. Tenhle film jsem viděla již dříve a poté, když jsem se podívala na "Krajinu ve stínu" měla jsem silný pocit, že se právě Krajina ve stínu nechala tímto snímkem inspirovat. Bude to především tím, jakým způsobem je popsán svět, který válka změnila. Nacismus, který je společný jmenovatel pro oba filmy je vykreslen pouze jako jakýsi nástroj lidské zvrácenosti, která jej pouze využívá. Není mu podřízená nýbrž nadřízená. ()
Tož sakra tváří se to jako megadrama. Ale je to docela chujovina. Tváři se to vážně jak ředitel malotřídky při předávání vysvědčení, ale je to spíš směšné, než dramatické. Jako parodie by to celkem ušlo, ale chybí tomu nadhled. ()
"Jestli u toho stolu zůstanete, dá vám Sekal po hubě!" Hrôzy vojny na zaspatú dedinu obkolesenú dozrievajúcimi lánmi s obilím priamo nedoliehajú, teror tu ale rôznymi spôsobmi praktikuje spupný nenávistný panghart Sekal Linda, pripravujúci gazdov o majetky aj česť. Tým sa to pozdáva čoraz menej a na zasadaniach rady starších dospejú k radikálnemu riešeniu problému, ktoré sa dostalo aj do názvu filmu. Aby si nepoškvrnili svoje katolícke svedomie, určia za exekútora svojho rozsudku luteránskeho prišelca Barana Lubaszenka, toho času sa ukrývajúceho v kováčskej vyhni pred nacistami a na ktorého majú tým pádom dostatočné páky. Dianie sledujú a o zmier sa márne pokúšajú dedinský farár Bartoška a sviečková baba Chramostová. Atmosféra je letná, upotená a často až westernovo hutná, charaktery sa odhaľujú a na málokom je niečo kladné, pangharti by si radi kúpili úctu aj lásku, sedliaci lipnú na pôde a tradíciách skoro až starozákonne, otvorene opovrhujú tým koho žiadajú o pomoc a vedú k tomu aj najmladšiu generáciu. V hlavných roliach sa predstavili neopozeraní poľskí herci, vedľajšie odsadili väčšinou menej známe české a slovenské tváre. Dokonalý vizuál, kamera, hudba aj príbeh, dohromady za päť rezov toledskou oceľou. "Pámbů za nás nezaplatí nic, my musíme platit jemu." ()
A pak že se u nás nedá točit nic jinýho než "hořké komedie". ()
Dobrý český film. Tohle sousloví píšu (bohužel) zřídka, ale o to víc platí. Lidi jsou parchanti a společnost, to je ten největší parchant, kterej plodí některé menší, jako třeba Sekala. Naštěstí se jí pár dětí nepovedlo, takže z nich nejsou parchanti, ale čestní lidé, jako Jura Baran a farář. Film skvěle vystihuje poměry na vesnici za 2sv, ale i poměry uvnitř hlav jejích obyvatel a vůbec všech lidí. Hnusného, zneklidňujícího Sekala bravurně ztvárnil Boguslaw Linda, ostatní herci mu však nezůstávají svými výkony nic dlužni. Atmosféra venkova skvělá, kamera solidní, hudba mohla být lepší, celkově bych film trochu zkrátil, nebo přidal nějaký děj, takto je to až moc jednoznačné, prvoplánové. Ale stejně je to dobré. ()
Tak tento film je bomba! Dusná atmosféra, uvěřitelná zápletka, relativní hodnocení jednání hrdinů filmu, jedinečně zahrané postavy (zejména ty dvě hlavní), krásné pro oko i pro duši. Závěrečná scéna a chorál při titulcích-SÍLA-zírala jsem s otevřenou pusou, že u nás byl v devadesátých letech schopen někdo něco takového natočit. Rozhodně jeden z nejlepších českých filmů... ()
Ty **** musím sám před sebou obhajovat. Profesionálně odvedeno po všech stránkách. Reálná zápletka i charaktery. Víckrát to neuvidim. ()
Happyend se nekoná... ()
určitě nejsilnější porevoluční film, jako člověk z města fakt nechápu tu nechutnou venkovskou morálku a to schovávání za náboženství, z těch lidí je na zvracení a přitom to je vlastně obyčejný příběh neskutečně dobře natočený a zahraný, režisér měl šťastnou ruku ve výběry herců a pro nás čechy je dobře že neobsadil okoukané čéské tváře, jediný kdo do filmu nezapadnul byl bartoška - prostě jsem mu toho faráře nevěřil ()
Momentálne si neviem vybaviť žiadny český film, ktorý by sa mi páčil viac... Nechápem, prečo toto dielo niekto považuje za preceňované... ()
Reklama