Režie:
John MiliusScénář:
John MiliusHudba:
Jerry GoldsmithHrají:
Sean Connery, Candice Bergen, John Huston, Brian Keith, Geoffrey Lewis, Steve Kanaly, Vladek Sheybal, Nadim Sawalha, Antoine Saint-John, Terry Leonard (více)Obsahy(2)
Mezi berberským náčelníkem a americkým prezidentem stojí žena. A kvůli ní se může půlka světa ocitnout ve válce… 15. října 1904 vpadli do rezidence v marockém Tangeru berberští nájezdníci vedeni Mulaiem Ahmedem Mohammedem el-Raisulim (S. Connery), nelítostným válečníkem s touhou osvobodit svou zemi od zaprodanců a cizáků. Jeho lidé povraždili místní služebnictvo a unesli Američanku Eden Pedecarisovou (C. Bergenová) s jejími dvěma dětmi. Americký prezident Theodor Roosevelt (B. Keith) tuto událost hodlá využít k posílení svého vlivu před nadcházejícími volbami a s odpovědí dlouho nečeká. Posílá do Maroka vojenskou výpravu s jasným cílem: zachránit Pedecarisovy, nebo zabít Raisuliho. V Maroku ale mají své zájmy také ostatní velmoci jako Německo, Francie či Británie a americká intervence by mohla narušit křehkou místní rovnováhu a vyústit v otevřený konflikt mocností. Na pozadí těchto událostí je Eden zatím držena v Raisuliho pevnosti, z níž se ale s dětmi jedné noci pokusí uniknout… (Česká televize)
(více)Recenze (42)
Film mého srdce. Upřímně je mi dost jedno, jestli je to celé podle skutečné události (což mimochodem je) a nakolik přesná je rekonstrukce (údajně moc ne), já se prostě díval na krásný dobrodružný film. Connery podává úžasný výkon, "Lva" Raisuliho by takhle nikdo nezahrál. Tedy přinejmenším žádný jiný Skot. Candice Bergenová v roli paní Pedicarisové, "Who's a great deal of trouble", přesvědčivě ztvárnila ženu v ohrožení, které není únosce tak úplně lhostejný. Keithův Teddy "Vítr" Roosevelt je parádní prezident, kterého voliči (a diváci) milují. Vladek Scheybal, kterého známe jako českého šachistu Kronsteena ze Srdečných pozdravů z Ruska, ztvárnil pašu, film se bohužel jen mihne v jedné nebo dvou scénách. A nesmím zapomenout na neuvěřitelně přesvědčivé dětské herce, něco takového se jen tak nevidí. V celém filmu je spousta krásných chvil a jeden ndherný polokýčoidní moment, ve kterém se Raisuli za jízdy zpomaleně spouští ze sedla koně, aby si od mladého Pedicarise vzal pušku. Díky přiměřené stopáži se nudit rozhodně nebudete, najdou se tu i střípky humoru (Conneryho výše citovaná neustále opakovaná hláška ohledně paní Pedicarisové) a tak vůbec je to celé nádherné, takže ... no, jak to, že jsem jediný, kdo dává pět hvězdiček? ()
Oscar 2 nominace: Hudba, Zvuk ()
O čo je John Milius lepší v aranžovaní malebných pohľadov na západy slnka nad púšťou a fakt dobrých bojových scén (v tých stretoch mečov a padajúcich koní je už vidieť zárodky jeho budúceho Barbara Conana, ktorý je v tomto ohľade bravúrny), o to viac zlyháva v práci s hercami. Vlastne sa mu absolútne vymkli spod kontroly. Sean Connery je charizmatický zjav, ale toho džihádom a inými "teroristickými" rečami sa oháňajúceho, hlavy sekajúceho moslima mu neuveríte ani na sekundu. Ostatní sú ešte horší, či už afektovaná a nepresvedčivá Candice Bergen, alebo ostatní herci, ktorí svojím prehrávaním (napr. Geoffrey Lewis) robia z celej veci frašku na hrane paródie. Fakt ma to rozladilo, pretože veľkorysý vizuál aj dobre postavený príbeh dávali nádej, že to bude dobrodružák vo veľkom štýle. A on je z toho nakoniec... áno, Ostrov hrdlorezov. Akurát na púšti. ()
║Rozpočet $4milióny║ /60%/ ()
Pekne nakrútený dobrodružný film s nejakou tou špinavou politikou a mnohými mŕtvolami. Ono to skôr pôsobí ako keby išlo o sfilmovanú predlohu Karla Maya, než že by scenár písal scenárista Apokalypsy. Connery vyzerá aj v turbane a s mohutnou bradou stále ako Európan, ale vtedy to asi nikoho netrápilo a išlo samozrejme o hlavný magnet filmu. Potešil americký "sultán" Roosewelt, i keď v prípade amerických zásahov vážne neviete, čo si o filme myslieť a ani to, ako to celé vlastne Milius myslel. Dnes by už hrdinské reči o džiháde od Conneryho postavy, s ktorou máme stále viac sympatizovať, neprešli, kvôli čomu pôsobí Vietor a lev dosť zvláštne. ()
„Pani Pedecarisová, sú s Vami potiaže!” • Arabský, púštny pirát Mulai Ahmed el Raisuli, alebo poprípade ak ešte chcete, tak i akýsi „vodca skupiny berberských povstalcov,” teda konkrétne dňa 15. októbra 1904, okolo 13:00 hodine, podľa zemepisnej šírky sa najskôr ocitám len niekde v Tangeri, nachádzajúceho sa v moslimskom Maroku, kam v podstate následne vtrhol i tento podstatne odvážny rebel, aby povedzme, že zrovna uniesol práve iba týchto troch amerických občanov: Pedecarisovcov v zložení matky Eden a jej dvoch detí: Williama & Jennifer [v skutočnosti sa ale jednalo o mužský proťajšok v podobe Iona Hanforda Perdicarisa, pozn. recenzenta], pričom je naprosto teoreticky [snáď i prakticky!] dosť možné, že sa do danej »kauzy« predsaže nakoniec obuje i samotná, americká «hlava štátu», resp. v poradí už 26. prezident USA Theodore "Teddy" Roosevelt, Jr., ktorý vskutku má hodne značný záujem najmä o to, aby sa daná vec akosi dala čo najrýchlejšie hneď do poriadku, a tak sa mi tým pádom pred mojim užasnutým zrakom postupne rozprestieral i samotný názov tohto pôsobivého, dobrodružného titulu Vietor a lev, kedy na trochu vyššie spomínaných protagonistov; áno, a z osobného hľadiska ma rovnako zaujalo nielen stvárnenie Raisuliho Škótom S. Connerym [niekdajším predstaviteľom Jamesa Bonda ako stelesňujúceho Araba, no súčasne taktiež asi ani zrejme neviem ihneď popritom všetkom ponímaní správne posúdiť i to, či to bol úplne najšťastnejší nápad?], ale zároveň aj nemenej zaujímavého "Teddyho" v podaní Američanom Brianom Keithom, čo mimochodom v jeho priamom, hereckom stvárnení, bolo niečo neuveriteľne nevídané, a to nielenže iba kvôli tomu, že svojmu reálnemu predobrazu, „akoby normálne z oka vypadol, ach, tá podoba bola neuveriteľná,” ale vďaka súbežným prestrihom medzi ním a rebelom, by som danú situáciu zdôraznil v tom zmysle, že svoj náprotivok po hereckej stránke o čosi prekonával; čiže sa teraz vraciam k tomu, čo by sa malo na nich akože vzťahovať, t.j. kto je v tomto prípade vietor, a pre zmenu zase, kto je lev, čo si nie je vôbec ťažké domyslieť? • Skrátka, viacej som si užíval scény z Washingtonu, ako z marockej púšte, ale scenárista a režisér v jednej osobe J. Milius [budúci tvorca Barbara Conana], kedy by sa dalo celkovo podotknúť, že aj daný titul bol tak trocha »barbarsky« prevedeným; bol až natoľko šikovným, že si obidve fázy veľmi obstojne postrážil, i keď zasa «strihové prechody» medzi jednotlivými fázami - miestami pôsobili rušivým spôsobom, kedy by sa ale nedalo povedať, že by strihová skladba - obzvláštne vo fáze príliš ne[za]fungovala, skôr naopak. • Popri medzičasom už trocha spomínaným "Ničiteľom dôvery" & "Teleskopickým Teddym" & Plukovníkom, čo je stále jedna a tá istá osoba, ako hore uvádzaný prezident, ma zaujala i hudobná partitúra J. Goldsmitha, autentická výprava Gila Parrondoa a skutočný režisér najzvučnejšieho mena J. Huston v jednej z menších úloh, ktorý v tom istom roku [1975], podobne tiež [z]režíroval i S. Conneryho v titule Muž, ktorý chcel byť kráľom, čím chcem naznačiť azda len to, že tentoraz sa v spoločnej scéne ani nijako extra zvlášť nestretli! • Podobalo sa to na môj mimoriadne obľúbený počin LAWRENCE z ARÁBIE, ale nebolo to presne to isté, ibaže sa titulným hrdinom nadostač inšpirovalo. PS : Apropo; hovorí vám niečo meno Steve Kanaly? Totižto, následne stelesní jednu z kultových postáv - Raya Krebbsa v „legendárnom seriáli” Dallas, a pamätáte si, keď sa ešte vysielal na televíznych obrazovkách? () (méně) (více)
Sean Connery a skvelé exteriéry sú najväčšími pozitívami tohto skvelého dobrodružného filmu, ktorý som mal v minulosti veľmi v obľube a videl som ho viackrát. Dnes sa akosi na neho zabúda. ()
,,...JA ROVNAKO AKO LEV ZOSTÁVAM NA SVOJOM MIESTE. ZATIAĽČO VY, ROVNAKO AKO VIETOR, NIKDY NESPOZNÁTE, KDE JE VAŠE MIESTO." __ Pred mnohými X rokmi som ako maličký videl tento film v TV a samozrejme na mňa zapôsobil - sir Connery v čiernom hábite s obojručným mečom ale aj niekoľko kompozícií záberov. Keď sa mi ho znovu po rokoch podarilo pozrieť, zafungovala nielen nostalgia ale aj filmárske remeslo s akým je nakrútený. Ako spomína ,,tartan" vo svojej poslednej vete, hodnotím podobne, no beztak je Roosevelt vs. Raisuli plnohodnotným dobrodružstvom, ktoré možno nie je dokonalé vo všetkých smeroch (hlavne zo začiatku až zbytočne parodický humor) a silou príbehu výraznejšie neohromí, no je jedným s popredných zástupcov svojho žánru čo ani na okamih vo svojej dvojhodinovej stopáži nezačne nudiť. Najlepší predstaviteľ Jamesa Bonda si v tom istom roku zahral ešte v ďalšom z nezabudnuteľných filmových dobrodružstiev môjho detstva - Muž, ktorý chcel byť kráľom. (104. hodnotenie, 9. komentár k filmu) ()
Historický (dle skutečné události) dobrodružný snímek z dílny režiséra a scénáristy Johna Miliuse staví především na akčních scénách. Zároveň ale i docela hřeší a to paradoxně zejména na poli scénáristickém a trošku co se týče herců. Zvučné jméno Seana Conneryho slibuje charismatický projev šarmantního marockého barbara a do puntíku svoji roli splňuje. V jeho pronikavém pohledu by roztálo nejedno dívčí i dámské srdce, hustý plnovous a libozvučný anglický přízvuk (říznutý důrazem na R) dokonale podtrhují celek. Škoda, že mu z celého hereckého ansámblu neumí dost dobře nikdo další konkurovat. Postava presidenta T. Roosevelta (Brian Keith) je víceméně nudná a svým neustálým zápalem o zbraně dost monotónní. Candice Bergen v roli unesené Eden Pedecaris by mohla s nárokem na vítězství soupeřit v soutěži „Účes, který vydrží opravdu vše“. Jinak je ovšem nevýrazná, její postavu jsem zapomněla se závěrečnou scénou. Přes pomalý rozjezd se zhruba v polovině snímku konečně dostáváme k pořádným akcím a závěrečná bitka je pravou pastvou pro oko. Nejen trikově, ale i choreograficky zpracovaná podívaná nenechá diváka na chvíli v klidu. Být takhle efektně nadupaný celý film, budu v hodnocení méně kritická. I přesto stojí film za shlédnutí. ()
Syr Sean Connery je fascinovany tuna dzihadom - no, ale Connery muslimy nevie hrat .... ten jeho muslim bol fakt biedny, navyse este aj Berber ... hm, takto ne, toto je velka mizeria v Conneryho filmografii : 30 % ()
Trh vlajek. Pole šavlí a bajonetů. Strhne ševel hábitů, šelma vzletná. ()
Ze začátku trošičku u courané ale po hodině pomalu rozjíždějící se rychlík s pěknou akcí na konci. ()
Škoda, že sa dobrodružná dráma časom mení na drámu politickú a osudy hl. postáv už nemajú takú váhu. Napriek tomu ma ako vždy výborný Connery i budúca Murphy Brownová bavili a na vojnové scény v exotických exteriéroch sa taktiež dobre pozeralo. Inak, divné vidieť Stevea Kanalyho v inej ako dallasovskej sérii. ()
Zajímavý hybrid mezi Lawrencem z Arábie a Divokou bandou v režii drsňáka Miliuse a s úžasnou Goldsmithovou hudbou. Vlastně je v tom příběhu úplně vše - pro někoho možná až moc. Závěrečnou přestřelku, v níž se střetává hrstka amerických vojáků, německých císařských pre-afrikakorps vojáků, jejich jiní arabští uniformovaní spojenci, najíždějící berbeři, americká slečna a její děti a šermující sultán Connery, to vám skutečně žádný jiný film nenabídne... Byť to zní jako náhodná kombinace frakcí z dobové multi-playerové hry, tak filmařsky je to super mela a mé srdce zaplesalo. ()
Flanker27 to zodpadoval, což je také na uvážení. Blboučký americký dobrodružný film, tvářící se jako historické drama.Tolik keců na adresu americké státnosti, odvahy a důvtipu, za 119 minut jsem snad ještě neslyšel a hlavně neviděl. Theodore Roosevelt byl dozajista skvělý kovboj. To se jako za Masaryka mám stydět, že byl spíše filosof? No a pak pošlou do Maroka námořní pěchotu. Oni do všech zemí pošlou námořní pěchotu. K nám se ještě nedostali, jsme daleko od moře. Maroko mělo v r. 1904 smůlu neboť je mořem obklopeno. ()
Robí sa mi to ťažko, kedže ide o Seana, ale tie 3* tam vyčarovať neviem (musím hodnotiť objektívne). Nejako ma to nechytilo a mal som problém to dopozerať, tak som pri tom upratoval (no vlastne som to ani nedopozeral :D). Ale na Seanovu obhajobu, niečo takéto som aj očakával, kedže ja filmy takéhoto smeru vôbec nemusím. Čiže nie je to ani tak chyba filmu, ako skôr môjho nezáujmu. ()
Tenhle snímek je naprosto nezajímavý,krom Seana Conneryho,který předvádí standardně dobrý výkon, ale bohužel, není to jen o Connerym. ()
29. 01. 2014 (38.); oblíbený americký paša ()
Sean Connery v roce 1975 podruhé, tentokrát jako berberský šejk v podivném dobrodružňáku. Vítr a lev by zoufale chtěl být novým Lawrencem z Arábie, ale místo toho je to spíše nepovedený Sandokanem. Jsou tu překrásné obrazy pouště, barvitých měst, davové scény s pestrobarevnými kostýmy. A pod tím vším zoufale debilní příběh. Na jedné straně nesympatická unesená ženská. Na druhé arabský náčelník, který přes statečnost a Conneryho charisma má stejnou odpudivou mentalitu jako moderní islámští teroristi. V podstatě se naprosto vším míjejí a zničeho nic se ona do něj zamiluje... A na třetí, zcela zbytečné straně Teddy Roosewelt, jeho život, kampaň, lov grizzlyho, rodinka a tuna patriotismu... proč to v tom filmu vlastně bylo mě uniklo. Přes vizuální krásu to nudí, je to blbý... jenže když přijdou akce, je to úchatné - souboje na meče, na koních a naprosto fantastický finální střet arabské jezdectvo vs. Němci vs. americká pěchota. Zkrátka děj na odpad, vizuál a akce na 5*, takže se zavřením očí kvůli Connerymu 3*. ()
Za hudbu, scenérie a Conneryho, který se snaží co to jde dávám tři hvězdy. Jinak psát scénáře měl mít Milius zakázáno. Jsem jediný, komu přijde, že je tenhle film nesprávně zařazený? Podle mě je to komedie (myslím to vážně). Scéna s američany domlouvajícími se na útoku je vrchol, to se opravdu nešlo nesmát. ()
Reklama