Režie:
Milan MuchnaScénář:
Milan MuchnaKamera:
Petr HojdaHrají:
Milan Kňažko, Oum Sovanny, Jiří Samek, Jiří Schmitzer, Jan Schmid, Milan Lasica, Květa Fialová, Jan Pohan, Radka Stupková, Bronislav PoloczekObsahy(1)
Film scenáristy a režiséra Milana Muchny je českou obdobou slavného snímku Vražedná pole. Také zde se ústředním motivem stala genocida kambodžského obyvatelstva pod vládou polpotovských Rudých Khmerů, Muchna však tragické události líčí prostřednictvím osudů manželského páru, českého lékaře Tomáše (Milan Kňažko) a jeho tamní manželky, tanečnice Khemy. Na počátku příběhu Tomáš přijíždí do Kambodže, je uchvácen exotickým městem, krásnou krajinou, památkami... Seznámí se zde s tanečnicí Khemou a rychle se mezi nimi rozvíjí vzájemné zalíbení. Tomáš se však dostane do sporu s jejím bratrem Chivanem, který jako student v Paříži načichl odporem k úpadkové západní civilizaci, sní o beztřídní společnosti, kde by si byli všichni rovni. Záhy proto odchází do džungle, aby se připojil k bojovníkům proti prozápadnímu režimu. V té době Tomáš a Khema uzavřou sňatek. Na jaře roku 1975 Rudí Khmerové v černých uniformách obsazují Phnompenh. Původní radost mnohých občanů z vítězství revoluce se mění ve zděšení: okamžitě totiž následují všeobecně známé represe, popravy a přesidlování obyvatelstva na venkov. V roce 1979, po vítězství Vietnamu nad polpotovci, se lékař vrací do Kambodže, aby se pokusil najít svou ženu. Objevuje tak plný rozsah hrůz a konečně se dozvídá i o osudech Khemy... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (80)
Takto zajímavý scénář kdyby dostal do rukou nějaký alespoň průměrný režisér, mohla vzniknout velice dobrá filmová obžaloba Pol Potových zvěrstev. Minimálně by filmu pomohlo, kdyby měl režisér trpící velikášstvím zakázán vstup do střižny, snímek mohl prostříháním získat na dynamičnosti. Takhle se unyle táhne jako nepovedený med. A k tomu všemu hraje Kocábova unifikovaná filmová hudba. Vzhledem k předchozím dosti tristním okolnostem snad ani nemá cenu zmiňovat, že Kňažko byl do češtiny předabován Čepkem. To je zcela nepochopitelné, neboť Kňažko mluví česky výborně a Čepek by roli skvěle zahrál. A Medvecká jako dabérka? To je těch devět kruhů pekla, zřejmě nejhorší dabérka planety! ()
Je rok 1987 a jdete do letního kina. Pobavit se. Jak jinak. Fakt jsem neměla ani páru, na co to vlastně jdu. A dodnes nepochopím, jak tento film mohl v tomhle období vzniknout. Je to krutá obžaloba totalitního režimu. Buďto nám chtěli ukázat, jak jsme na tom vlastně ještě dobře, že se máme, jak se máme, a hlavně, že může být hůř, anebo už věděli víc... Pozdější události ukázaly, že z krvavých masakrů a genocidy není vyloučená ani Evropa. ()
Milan Kňažko jako zamilovaný lékař v Kambodži v období převratu Rudých Khmerů. Na svou dobu poměrně otevřeně kritizující komunisty (včetně masového vyvražďování!). Snaha našich komunistů distancovat se od maoistických Rudých Khmerů a podpořit spřátelené komunisty z Vietnamu, kteří Kambodžu okupovali. ()
Československo-kampučský film? Proč? To musíme mít koprodukce s celou planetou? Však ty dialogy jsou takové peklo. A Medvecká by neměla dabovat už vůbec. Narativní linka zcela zbytečná, to už bych hlasovala pro společnými silami realizovaný dokument ve stylu Mai presus de orice. ()
Je temer vice nez jiste, ze takovy film se u nas uz nikdy nepodari natocit. Velmi dobre natoceny po technicke strance. Zajimavy je i scenar, protoze o radeni Rudych Khmeru v Kambodzi toho zase tolik natoceno nebylo. Myslim, ze je skoda, ze tento film nedostal vetsi prostor u verejnosti. Prekvapenim jsou pro me herecke vykony kambodzanu a zvlast ocenuji i autenticke prostory k nataceni. ()
Galerie (3)
Zajímavosti (7)
- Název Devět kruhů pekla se vztahuje k dílu „Božská komedie“ od Danta Alighieriho. Dílo má tři základní části – „Peklo“, „Očistec“ a „Ráj“. Právě děj „Pekla“ je rozdělen na devět kruhů utrpení a Alighieri jej umístil na Zemi. (mr.filo)
- Film bol natáčaný v meste Bin Hongphat v Kambodži. (dyfur)
- Ve filmu revoluční khmérské oddíly „evakuují“ obyvatele před údajným hrozícím nepřátelským bombardováním a nutí je k vysilujícímu pochodu. Toto není ve filmu zcela vysvětleno, ale pravým účelem vylidnění měst bylo vytvořit novou, ekonomicky soběstačnou společnost, zcela nezávislou na vlivu západní civilizace. Tyto akce měly za následek smrt více než milionu obyvatel Kambodži následkem hladu, infekčních nemocí, otrocké práce, mučení a poprav. Pod Pol Potovým vedením byla vylidněna města, zakázáno organizované náboženství a soukromé vlastnictví, peníze a obchod zrušeny. Jednalo se o bezprecedentní genocidní kampaň. Jejími oběťmi byli třídní nepřátelé, bohatí kapitalisté, živnostníci, intelektuálové stejně jako bývalí vládní zaměstnanci. Terčem se staly také etnické menšiny – muslimští Čamové, Vietnamci, Číňané a Laosané. (Nick321)
Reklama