Režie:
Peter FleischmannKamera:
Pavel Timofejevič LebeševHudba:
Jürgen FritzHrají:
Edward Żentara, Alexandr Filippenko, Hugues Quester, Anne Gautier, Christine Kaufmann, Pierre Clémenti, Birgit Doll, Werner Herzog, Oleg Jankovskij (více)Obsahy(1)
Podle jednoho z nejznámějších románů bratrů Strugackých. Lidstvo třetího tisíciletí dokázalo vyřešit většinu svých problémů a vydává se hledat další civilizace. Výzkumný tým na oběžné dráze nad planetou Arkanar sleduje život na planetě na velkých obrazovkách. Používá k tomu kamer v očích průzkumníků převlečených za významné osobnosti místní společnosti, která je na úrovni našeho temného středověku. Jeden z průzkumníků, Anton - na Arkanaru Rumata, stojí tváří v tvář krutosti a nespravedlnosti před otázku, zda porušit zákaz vměšování do záležitostí místních obyvatel, nebo zda na pomoc těm osvíceným použít nejmodernější pozemské zbraně. (MI-380)
(více)Recenze (25)
Vedeckofantastický mišmaš, ktorý svoje šance na veľkolepú sci-fi a svetový úspech utopil pod ťažobou zdĺhavosti a v neposlednom rade, aj napriek na svoju dobu veľkorysému rozpočtu ( zdroje hovoria až o 50 mil. markách ), v pomernej lacnosti. Myšlienka románovej predlohy je zaujímavá, vo filme ale nemá akosi váhu. ()
Zaujímavý príbeh tohoto euro-science fiction. Naviac je dobrodružne a sem-tam aj komicky ladený, takže nudit určite nebude. Spracovanie je obstojné, herecké výkony už veľmi nie. Celkovo ale cítit poctivé prevedenie z knižnej predlohy, teda na akú Západné Nemecko a Sovietsky zväz vtedy mali. Hodnotenie: 65% ()
Předlohu mám rozečtenou, mám za sebou asi 30 stránek a doteď mě to vůbec nezaujalo. A jelikož knihu asi nedočtu, tak jsem se rozhodl se rovnou podívat na jednu z těch filmových adaptací a upřímně - moc mě to nezaujalo i tak. Hodně se mi tu líbí kamera, líbil se mi výběr lokací a vzhled planety. Má to co říct a je v tom i pár chytrých myšlenek, které ale i tak jsou za celé dvě hodiny jen načrtnuty a nejsou pořádně rozvedené. Jinak děj mě (stejně jako v předloze) moc nechytl, připadalo mi to utahané a občas mírně chaotické. A taky přehnaně akční. Vlastně kromě pár scén (a výše zmíněných kladů) mě na Je těžké být Bohem nezaujalo nic. Někdy kouknu i na tu tříhodinovou ruskou verzi (ze které mám popravdě obavy už teď), každopádně tuhle verzi vidím na slabé 3*. ()
Perou se ve mě dvě protichůdné věci: moje láska k sci-fi a odpor k historickým filmům. Proto jsem si i tento film nechával "na později", protože mě dvouhodinová stopáž historického dramatu s prvky sci-fi odrazovala. Nakonec mě výsledek vcelku pozitivně překvapil. Minimalistická výprava filmu není vůbec na škodu, právě naopak. Předlohu jsem zatím nečetl, ale pustím se do toho, protože téma mě chytlo. ()
tento film je sice trochu nenapadne ale ocarujuco ziariacim klenotom v skrinke nepravom odlozenych filmovych skvostov. jedna sa o sci-fi zapadonemecko-sovietskej koprodukcie (nie francuzskej, ako evokuje vlajka vedla nadpisu, francuzsky podiel bol skor marginalny) z roku 1990, ktore fascinuje nielen fanusikov zanru a nadsencov preastronautickych hypotez, ale aj divakov s narokmi na kvalitne myslienky s hlbokou filozofickou podstatou. film "je tazke byt bohom" (volnejsi preklad) ukazuje ludstvo tretieho tisicrocia, ktore konecne prekonalo svojich vnutornych demonov, nastolilo epochu osvietenia, rozumu a duchovneho vyvoja a konecne siahlo po hviezdach. pri jednej expedicii nadabilo na planetu obyvanu ludmi, ale v uplne inom stadiu vyvoja, porovnatelneho s temnym stredovekom. obyvatelia planety, ktorych kazdodenny zivot je sprevadzany drsnymi podmienkami, krutostou, poverami, nabozenskym fanatizmom a divokou emocionalitou, sa stanu studijnym objektom pre pozemstanov, ktori sa medzi nich votru v prezleceni za clenov najvyssej kasty a skumaju ich vyvoj. prve pristatie vesmirnej lode ("boh zostupil na zem a spravil z noci den"), ci prelety vrtulnikom (vznik legiend o lietajucich drakoch) su povazovane za nadprirodzene javy a kazdy, kto sa odvazi riadit sa rozumnym myslenim a vykrocit v ustrety pokroku - ci uz prvy knihtlaciar, vynalezca dalekohladu alebo lekar - je nemilostrdne prenasledovany, muceny ci popraveny. otazkou zostava, ci sa pozemstania, ktori zamerne kontaktuju osvietenych myslitelov ci vynalezcov a opatrne im pomahaju, dokazu nadalej len necinne divat na vladnuce bezpravie, brutalitu a udupavanie akehokolvek zarodku pokroku, alebo ci zasiahnu... zaroven si zacnu uvedomovat, ze realnym studijnym objektom su oni sami medzi sebou, pretoze su nuteni konfrontovat sa s vlastnou minulostou, niekdajsim barbarstvom, agresiami a demonmi, ktorymi planeta zem tiez kedysi prechadzala za cenu nekonecnych potokov krvi. film v tomto smere pripomina tarkovskeho solaris, zobrazuje pozemstana ako vyspeleho racionalneho jedinca, ktory je nuteny otestovat svoj duchovny spolocensky vyvoj skuskou vlastnej zrelosti. kombinacia nemeckej profesionality a ruskeho velkeho filmoveho srdca vytvara mimoriadne originalny, dejovo uceleny putavy film s hlbokou myslienkou, realistickym znazornenim ci uz modernych alebo stredovekych ludi a zaroven zimomravou surrealitou ich vzajomnych stretnuti, bez patosu, bez afektovanosti. a hlavne pri zaverecnej bojovej scene, kedy povabna zena cela v bielom za oslnivej ziary vystupi z vesmirnej lodi, s chapavym usmevom nastavujuc ruku, ze chce naspat laserovu pistol, pricom svedkovia pristatia idu od udivu, hrozy i omamnych latok do kolien, ste presvedecni o tom, ze presne takto by vyzeralo stretnutie ludi s bohmi... PS: tym styrom uzovatelom, ktori dali filmu po 2 hviezdicky, by som nechal zrusit ucet. ()
Galerie (18)
Photo © Jugendfilm-Verleih
![Je těžké být Bohem - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/160/917/160917121_c0ccd8.jpg)
Zajímavosti (4)
- Premiéra se měla původně konat 27. 7. 1989. Režisér ji však z důvodu nespokojenosti se střihem přesunul na 25. 1. 1990. (Hans.)
- Náklady na film se vyšplhaly z původních 16 až na 50 milionů německých marek. (Hans.)
- Havárie reaktoru v Černobylu zhatila plány zahájit v okolí Kyjeva natáčení v létě 1986. Prvním natáčecím dnem se tak stal až 7. květen 1987 na Jaltě. (Hans.)
Reklama