Režie:
Noro DržiakKamera:
Michael KabošHudba:
Vladimír MartinkaHrají:
Tomáš Mischura, Jana Stryková, Petr Vaněk, Kristína Svarinská, Arnošt Goldflam, Judit Pecháček, Ján Greššo, Jan Vondráček, Marek Ťapák, Jana Oľhová (více)Obsahy(1)
Milan Rastislav Štefánik byl mužem mnoha tváří a profesí. Na cestě za osvobozením vlastního národa a vznikem Československa dokázal mnoho neuvěřitelných skutků. Originální koprodukční trikový film, který naznačuje, že Štefánik by klidně mohl být předobrazem moderního Indiana Jonese, připravil Noro Držiak... 4. května 1919 při letecké nehodě zemřel Milan Rastislav Štefánik, významná historická osobnost, která přispěla ke vzniku Československé republiky. Přestože generál Štefánik zemřel ve věku 38 let, jeho krátký život ale v mnoha směrech připomíná dobrodružný román. Je téměř neuvěřitelné, že muž z chudé rodiny i přes své chatrné zdraví dosáhl tolika cílů. Světoběžník, doktor filozofie v oboru astronomie, badatel, matematik, pilot, rytíř Čestné legie, francouzský generál, diplomat a první ministr války Československé republiky – to vše byl Milan Rastislav Štefánik. A po celý život snílek a dobrodruh. Během první světové války se zasloužil o vznik československých vojenských jednotek ve Francii, v Itálii a Rusku, spoluorganizoval první československou armádu, které posléze velel. Vybudoval několik astronomických observatoří na celém světě, znal se s mnoha významnými lidmi své doby: vědci, umělci, politiky. Měl ale i hodně nepřátel. Navzdory všem úspěchům na poli vědy a politiky si všichni jeho současníci mysleli, že Štefánikův největší životní sen – nezávislé Československo – zůstane jen utopií. Nakonec dosáhl i tohoto cíle, ale neužil si ani vavřínů, ani slávy, jeho život 4. května 1919 ukončila letecká nehoda nedaleko Bratislavy. (Česká televize)
(více)Videa (2)
Recenze (62)
Vizuální velmi stylizovaná koláž se starožitnou magií znázorňující poetiku průkopníka filmu Georgese Mélièse (Cesta do neznáma z 1904) . Vyvolává to poetiku nedokonalých triků z počátku kinematografie, ale film stál 19 milionů korun a většina obrazu je zpracována na počítačích. Celkově je to občas nesoudržné. Na osudy Štefánika vzpomíná vymyšlený pražský filmař Otakar Kubánek. je to zároveň trochu groteska, sci-fi. Štefánikovo šestinásobné zdolání Mount Blancu je pro mě nepochopitelné , jak ho to mohlo bavit. Pobavilo mě, že během svého pobytu na Tahiti zamýšlel ostrov zakoupit a zřídit " nové Slovensko", nebo jak se Meliesovi když se rozzuří zvětší hlava. Konspiračním teoriím o smrti hrdiny se film naštěstí nevěnuje. Historická fakta občas nedodržuje. ()
Kde to bolo točené? V nejakom zahúlenom bare? Ten dymový opar za tri koruny má byť akože prejavom umenia alebo ide o rozpočet na úrovni večerníčka? Ako píše Dzeyna, toto je fakt otrasné spracovanie, amatérske, lacné a pre diváka hlavne neatraktívne. A nemalo by ísť predovšetkým práve o toho diváka? A že tam dávali groteskné scénky je nie len na škodu, ale ozajstnou trápnosťou, sám so pociťoval stud za tých hercov, ktorí to museli stvárniť. ()
Životopisný historický film pojatý jako pocta počátkům kinematografie, a Mélièsovi obzvlášť (ostatně už názvem). Tolik triků v hraném filmu a podobně hravým stylem u nás používal snad jen Karel Zeman, jehož filmy mi to také občas připomínalo. A přitom do této pestré koláže dobře zapadly i skutečné dokumentární záběry. Štefánikův životopis je ostatně téměř neuvěřitelný, takže forma vlastně odpovídá. ;-) Noro Držiak se každopádně zařadil mezi filmaře, jejichž další tvorbu budu vyhlížet s očekáváním. ()
Slovenský/ český životopisný film o Milanu Rastislavu Štefánikovi ve velmi stylizované formě - snad všechno točeno v ateliérech se zeleným pozadím - s nadsázkou, vtipem ( Slováci na Tahiti hit ) a hravostí, že to bylo i zábavné. Jako milý bonus se mi líbili malé odkazy na díla světové kinematografie od původní Cesty do nemožna po Titanic. Z tohohle by moji profesorku historie sice asi trefil šlak, ale já dám tři hvězdy ikdyž informativní hodnota je opravdu velmi základní. PS: Historii prvního československého aktu, který byl přisuzován právě Štefánikovi - nahá Tahiťanka u palmy ( první nahá role krásné Sáry Affašové aka Jany z Ulice ) demontovali sami tvůrci, když to přiznali slovem " málem " , protože skutečným autorem je francouzský fotograf Lucien Gauthier. ()
Životopisný film o Milanu Rastislavovi Štefánikovi anebo obrovská snaha o artový film? Z obojího tak něco, což ovšem v konečné fázi dopadlo příšerně. Je na tom sice vidět, jak si Slováci dali záležet na uměleckém zpracování filmu. Ta animace je detailně propracovaná, ovšem podle mého názoru celý film pokazila. Vůbec se do takového filmu nehodí. Možná v menší míře by to bylo snesitelné, ale tohle je opravdu příliš. Na úkor grafického zpracování pokulhává samotný příběh, což je škoda. Nakonec si z toho filmu budu pamatovat jen tu animaci a že Štefánik lezl na Mount Blanc, zřítil se letadlem, natáčel s Méliésem a chodil do kabaretu na kankán. [322. hodnocení, 37. komentář, 64%] ()
Galerie (42)
Zajímavosti (11)
- Při Štefánikově (Tomáš Mischura) představě Guliany Benzoni (Judit Bárdos) ji vidíme v bílých květech. To je odkazem na film Americká Krása (1999), kde ve snu Lestera (Kevin Spacey) leží Angela Hayesová (Měna Suvari) v červených květech. (Matej.Krajci)
- Záverečná scéna Štefánika (Tomáš Mischura) so svojou osudovou láskou Giulianou Benzoni (Judit Bárdos) z fontány di Trevi v Ríme je priamym odkazom na jednu z najslávnejších scén filmových dejín – z filmu Sladký život (1960) – a pozoruje ich pri nej malý Federico Fellini. Ten sa však narodil až o rok neskôr. (RKNitra)
- Postprodukce filmu trvala víc než jeden rok. [Zdroj: ceskatelevize.cz] (ČSFD)
Reklama