Režie:
Vít OlmerKamera:
Juraj FándliHudba:
Ondřej SoukupHrají:
Lukáš Vaculík, Jiří Krampol, Karla Třísková, Marie Reisnerová, Ivan Jonák, Jiří Pomeje, Ivana Velichová, Martina Adamcová, Lenka Jelínková (více)VOD (2)
Obsahy(2)
Krátce po sametové revoluci se z kdekoho stává podnikatel. Obory podnikání se různí. Ať už jsou to legální formy, nebo naopak organizovaný zločin. Mladá studentka Nancy přijíždí do Prahy na stáž. Má české kořeny, a proto si zvolila Prahu. Společně s novinářem Egonem a bývalým policistou, nyní soukromým detektivem Poldou, pátrají po unesené šestnáctileté dívce. Její otec je zoufalý, ani policie mu nedokáže pomoci. Jejich pátrání je zavede k romskému gangu obchodníků s prostitucí a pornografií, kteří se neštítí ničeho. Pokud dívka dobrovolně nespolupracuje, přinutí ji násilím. Naše trojice se vydala do velmi nebezpečného prostředí, kde mnohdy ani policie netrvá na striktním dodržování zákonů. Ať již ze strachu, nebo kvůli tomu, že se nechala uplatit. Egon s Poldou sami mnoho nezmohou, a tak požádají o pomoc neonacisty. Cílem bylo, aby neonacisté odlákali pozornost Romů a oni mohli pátrat po zmizelé dívce. Dochází však doslova k pouličnímu boji mezi Romy a neonacisty, kteří ač původně požádáni pouze o vyvolání zmatku, využijí této příležitosti k tomu, aby vyvolali přímou konfrontaci s Romy. Je jasné, že takto dívku nenajdou. Je tedy potřeba zvolit jiný způsob. Polda díky své minulosti policisty zná některé osoby z podsvětí a pomocí informací, jež získají, se dostanou až k bossům, kteří obchodují s pornografií a jsou v kontaktu s romským gangem. Nemohou se však stále dostat ke zmizelé dívce, a tak vyvolají konflikt mezi Romy a českými obchodníky s pornografií. Když dojde k přestřelce, využijí příležitosti k tomu, aby dívku zachránili. Ona však nemá zájem. Hodlá odcestovat do Německa s jedním ze svých zákazníků. Boj mezi gangy má mnoho obětí. Polda zachrání alespoň malou romskou dívenku... Nancy odlétá zpět do Ameriky, ale slibuje, že se brzy vrátí. (TV Prima)
(více)Recenze (336)
Tendenční faktory ve filmu jsou ty nejlepší. Nikdo v době uvedení je nevidí, ale po letech zůstanou trčet jako torzo vzpomínek. Nahota na prodej je bez okolků neskutečná kravina vyvolávající přinejmenším nechuť k Olmerovi. Rejža si bere nesmrtelnost za několik věcí 1) Impotentní scénář, který je na ručník po deseti minutách. 2) Obsazení toho nejhoršího, co ujíždí už v komediích, natož v dramatu (hlavně drsňák Krampol potěšil mé cynické já) a nakonec trapně nevyzrálá režie - uboze snaživý copyright stylu "to jsem někde v USA viděl, to je někde u nás a tohle tu ještě nebylo". A pak se mi divte, že jsem se tak bavil! Tenhle film je panoptikum všeho zmatku devadesátých let, ukázal nám zvrácený pohled - netolerance, odkrytí zakázaného, chaos a především atmosféru počátku nových časů. Je to hrozný film, mizerná práce všech, ale je tak geniálně vsunutý do pokřivené reality, že je úžasným dokumentem doby. A to snad ani Olmer nečekal, budiž mu věčná sláva...... ()
Ó, jak jsme se na to hrozně těšili do kina, protože to mělo cool plakát a my bažili po nějaké české akci a kozičkách. A dneska... dneska z toho zůstala už jen humorná komedie s hláškujícím Krampolem, zábavnými cikány a děsivým Fukem. Ale prdel je to skvělá, o tom žádná. Hrozně mě baví, jak Vaculíkovu přítelkyni hraje ta samá jako nedostupnou Lizetku v Tankovém praporu. přesně takhle si totiž představuji, že by jejich vztah pokračoval. ()
U tohoto filmu mi ještě chybí v závorce uvedená komedie. Páč celý film tak vypadal, přestože mělo jít o vážnou věc. Klíma a hlavně Olmer to však moc nezvládli, přestože samotné téma nebylo vůbec špatné. V dnešní době by byli označení za hnusné rasisty a chudáci cikáni by se s nimi soudili. Jak si mohli dovolit ukázat o nich pravdu a ještě tam vykřikovat, že jsou zloději a černé svině…Za tohle dávám tvůrcům palec nahoru, ale co se týká akční stránky filmu, tak do byla jedna velká špatná parodie (otřesná „bojová“ choreografie a to jak při pěstních soubojích, tak hlavně ta přestřelka na konci), no a herecké výkony taky žádná sláva. Hlavně mladá Třísková a ten její přízvuk – to byl hnus. Ivana Velichová naopak potěšila, no a šoustal výfuků pobavil. Jinak ale žádná sláva. ()
Ale no tak, lidi, buďte trošku shovívaví. Vždyť ten film je docela sranda. Jen namátkou vybírám scény, které mě přikovaly k obrazovce: "Krampol dělá kung-fu", "Krampol vypráví fóry", "romský pasák souloží s výfuky", "tentýž romský pasák souloží s dvojitými výfuky a kouká u toho na letadlo", "skinheadský útok", "Jonák hraje mafiána na neherce zcela přirozeně" a hromada dalších. Já vím, že to tvůrci asi nezamýšleli, ale ten film je v důsledku dost vtipný. V druhém plánu navíc popisuje reálie raných 90. let. A to není málo! ----dlouho předlouho po napsání původního komentáře jsem tu našel to, co jsem chtěl napsat, akorát mi to nepřišlo na jazyk. Tohle je Zeitgeist, jo. Tohle je prostě duch té doby se vším všudy. ()
Tak to je film jen pro nejtvrdší kluky a holky. Tvrďácký soundtrack s nesnesitelně vřískající Bílou, drsné soubojové sekvence a brutální kritika společnosti. Spolu s Kanárskou spojkou perfektní svědectví o době svého vzniku, kterou znám jen z vyprávění, což je patrně dobře. ()
Když fakt chcete aspoň trochu zapůsobit a aspoň se vyhnout fakt průseru tak před filmem si pořádně naliskejte. ()
* za jxd8D ()
Pokus, ktorý chcel urobiť americký film po česku. Za tú odvahu dávam *. Len niekedy odvaha hraničí s blbosťou a netalentom. ()
Český ´´akčňák´´ s americkým nádychom. V tej dobe u nás rarita. ()
Nahota na prodej je esence nevkusu, ale zároveň čítanka porevoluční chtivosti všeho "tady a teď". Na tom filmu je hrozné snad všechno krom hudby. Ta je jen roztomilá. Scénář od Klímy je k popukání, jeho pojetí investigativní žurnalistiky v tomhle bijáku osvětluje, proč se podílel na hrůze zvané Na vlastní oči. Režie je spíš tragická, už jen proto že polovina scén se odehrává v noci a bez osvětlovače. Ale jak už jsem říkal, jsou věci, které činí z Nahoty zajímavý film, resp. zajímavou sociologickou studii. My, co si pamatujeme počátky kapitalismu, si jistě vzpomeneme na sládkovský populismus, který se opíral o rasové problémy. Na tom je vlastně celá story založená. Tahle nálada tehdy držela SPRRSČ v parlamentu. Sledování céčkových amerických akčňáků na VHSkách taky nedílně patřilo k době. Předobraz drsného detektiva je spíš nepovedenou aluzí na film-noir, ovšem patřičně zprzněnou (fernet namísto whisky mě dostal). Nahota si uvědomuje umělost importovaného žánru, který u nás nemá a nikdy neměl zázemí, ale ostentativně ji přehlíží a mnohá témata (jako privatizaci, rasismus nebo genderovou otázku) na jedné straně zesměňuje a na druhé adoruje (myšleno využívá jich, aby se tvářila světově a cool), čímž podporuje zajímavé scenáristické schizma. A právě díky tomu se Olmerův film řadí do kategorie snímků tak špatných, až jsou zábavné. O perličkách jako Ivan Jonák gangsterem ani nemluvím... ()
Pokud bylo cokoli v tomto filmu myšleno vážně, měli by se tvůrci Nahoty na prodej uchýlit k natáčení německého sadomaso porna. Na úrovni výplachového béčka to nicméně funguje znamenitě, obzvlášť investigativní pobuda v šusťákovce Lukáš Vaculík nemá chybu a Jiří Krampol si tak moc snaží hrát na detektiva z drsné školy, až mu tu jeho křečovitou kreaci ze soucitu začnete věřit. Jako studijní materiál o době raného českého kapitalismu k nezaplacení, jako seriózní příspěvek české kinematografii na úrovni hereckého umu Jiřího Pomejeho. ()
Je to už šestý semestr co se dvořím Aněz, půvabné medičce z lékařské fakulty Masarykovi univerzity. Během této doby náš vztah nikdy nedospěl k žhavému erotismu. Aněz je křehká blondýna s oduševnělou horní polovinou obličeje a ručně šitou pestrobarevnou květinovou rouškou. Vždy měla jen samá áčka, já céčka a co by chudý student nevlastním sportovní vůz, ale mám jen elektrickou koloběžku značky Xiaomi. Aněz, já tˇa mám rád aj bez peněz!......Abych se v nuceném celibátu ještě trochu více potýral, zkouknu Nahotu na prodej slovutého to rejži Olmera. Slovo Soukup jakoby bizarní zážitky přitahovalo samo od sebe - tak hudba byla děsivá a byl jsem vtažen do divokých devadesátek, rasistické nekorektnosti, americké skoroakčnosti, krampolova polobelmonda a filmové amatérštiny. Sakra to bylo zas jednou eklhaft. Ó Aněéééz. ()
Pokud se dobře pamatuji, tak Krampol (nebo Olmer) před uvedením filmu do kin uvedl, že se jedná o původní, ryze český film, z českého prostředí s českou problematikou a byla by chyba v něm hledat cizí vlivy, například US kriminálek. Sountrack mě však překvapil příjemně = hvězdička navíc. ()
První porevoluční pokus o akční film u nás. Tehdy ještě benevolentní slovník by dnes už byl považován za rasismus, ale myslím, že režisérovi Olmerovi se podařilo zachytit prostředí doby velice dobře. Pravda je, že Karla Triska už u nás pak žádný film nenatočila, ale určitě se jí hrálo velice dobře vedle takových hereckých bardů, jako je Lukáš Vaculík a Jiří Krampol. ()
,,...NEW YORKU A LIBNI ZDALEKA SE VYHNI." __ Zhliadnuť Nahotu na prodej som sa rozhodol po tom, ako som si na internete vypočul niekoľko rozhovorov s Klímou, v ktorých spomínal na Ivana Jonáka a mafiu 90. rokov. Film je rovnaká divočina, ako boli divoké roky, v ktorých sa odohrával - čiže v mne srdcu blízkom období, preto som sa snažil byť k počinu Víta Olmera čo najviac zhovievavý. Hoci mi príde angažovanie sa ústrednej trojice skôr podivné (najmä u americkej študentky), zápletka vcelku ujde, avšak na posilnenie deja sa na ňu nabalujú vedľajšie dejové línie (Vaculíkove milenky...), ktoré postupne idú do stratena. Z filmu je preto exhibícia viac či menej trefných momentov, poniektorých pornografických záberoch, s Fukom a Krampolom, ktorý akoby sa chcel hrať na Belmonda a preto sa aj záverečná prestrelka kvôli málo zručnému Olmerovi a chabému technickému prevedeniu stáva skôr paródiou. Ako neskreslené svedectvo a zrkadlo doby však filmu funguje, preto bude mať v budúcnosti skôr dokumentárnu, než umeleckú hodnotu. (4896. hodnotenie, 315. komentár k filmu) ()
Film to dnes není nijak násilný,šokující , ale spíše zábavný. Kde jinde uvidíte Vaculíka zpustlého jak týden po výletu pražskými hospodami. Krampola tak mega drsného , že je radost vidět jak každý odletí jen díky jeho pohledu. Naivistickou čecho-američanku , která sype moudra (vy ste tady všichni tak cynický!) a pak nosí bouchačku u pasu. Bitku skinů s cikáný , která je dnes docela realistická a v ulicích jí máme taky ( no né , že by Olmer stál za tím vším humbukem kolem Janova?!). Začátek 90tek byl u nás divokým východem , kdy každý si bral co chtěl a co chtěl. Akce je zde béčkově směšná ( ten film v bedně byl více akčnější než cikani se samopalem) , dialogy postrádají vše , postavy prošumí (kdo byl kdo si nebudete pamatovat už po minutě závěrečných titulek) a do toho je tu výfukomrd ( měl by zkusit trojku s wartburgem a liazkou!). Objektivně bych to poslal do odpadu kam to patří (odpad tehdá , odpad ted) , ale takovou srandu jen tak nezažijete.Za 20 let se tomu budem smát ještě více. Klasika české komedie a zrod českého Uwe Bolla! ()
Porevoluční hurá sračka tentokrát v režii mistra populistických štěků V. Olmera. ()
Výraz ojetý vůz nabral tehdy úplně nový význam. ()
"My si tu hrajem na demokracii a přesto nám tady pod okny běhá pěkný svinstvo." ()
Mé hodnocení sice zcela neodpovídá kvalitě díla, ale na druhou stranu, vypovídá nějaký porevoluční film lépe o době svého vzniku, o té vyšinutosti, do které se celkově naše společnost přechodně dostala? A nejde ani tak o notně nadsazený a žánrově posunutý obsah, ale především o samotný přístup autorů k problematice. Film má sice své nepopíratelné vzory, na druhou stranu je sympatická snaha vyjádřit se k otázkám dne, nesnažit se o světovost, když síly tvůrců evidentně nestačily. Jako béčkový film se všemi náležitostmi lze Nahotu přijmout - navíc ji neschází dynamika, její naivita přispívá k zábavnosti, nevídaný zápal drží film při životě. Přidanou hodnotou je určitě dobový odstup, jimž film jen získává na zajímavosti až neuvěřitelnosti. Nedivím se, že se televize zdráhají Nahotu odvysílat - je to ve všech stránkách naprosto nekorektní film - ve vztahu k romské menšině, v morálním nastavení hlavních figur, sadistickému řešení situací. To co v divokých devadesátkách hravě prošlo by v dnešní citlivé době způsobilo určitě vlnu nesouhlasu. V dějinách našeho filmu Nahota má své nepopíratelné a neopakovatelné místo, už proto ji přímo nezatracuji. Když navíc srovnám utrpení u Fialek, Soukupovských a sobotovských výplodů dobové kinematografie, tak tohle je přece jen pro mě vyšší liga. ()
Reklama