Režie:
Alan ParkerKamera:
Michael SeresinHudba:
John WilliamsHrají:
Emily Watson, Robert Carlyle, Joe Breen, Pauline McLynn, Eanna MacLiam, Des McAleer, Johnny Murphy, Kerry Condon, Gerard McSorley, Alan Parker, Martin Benson (více)Obsahy(1)
Snímek je adaptací stejnojmenného autobiografického románu Franka McCourtha, v němž vzpomíná na své nelehké dětství, které strávil v chudinské čtvrti irského města Limerick. Vydání románu provázel v USA menší skandál, neboť autorova rodina se od něj distancovala a zpochybňovala pravdivost vzpomínek F. McCourtha. Film samotný poměrně věrně kopíruje dějovou linii knihy, avšak místy vyznívá poněkud chladněji. Děj se převážně odehrává v Limericku, kde Frank vyrůstá se svou matkou Andělou a otcem Malachym, jenž svým sklonem k alkoholismu ožebračuje celou rodinu. Frank ztratí hned několik sourozenců ze své početné rodiny a jediné východisko postupně spatřuje v odchodu do Ameriky. Matka Anděla trpně snáší osud a pro své potomky je ochotná udělat téměř cokoliv, co by bylo v jejich silách. Snímek zaujme svým naturalistickým zachycením dobového života v chudém a deštivém Limericku. Film získal cenu diváků na 35. MFF v Karlových Varech 2000. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (81)
Čekám, že až tenhle film uvidí nejčestnější a vůbec ne arogantní ministr Kalousek, rozjede se s "reformama typu, všem vemem, sobě dáme" teprve tím správným tempem. Chudoba a beznaděj z toho filmu chčije jak voda z Iguazu a bejt sociálně nejslabší, tak tohle by byl ten poslední hřebíček před mým životním endem, fakt že jo. Jenže každá stránka mě dvě mince a tou druhou tady je otec Malachy, měl x možností jít alespoň do fightu s nepřízní osudu, ale co on udělal, prochlastal i příspěvek na miminko. Přesně takovej typ chlapů bytostně nesnáším už jenom chybělo aby ty svý ženě dal dělo a viděl bych rudě. Právě díky tomu, že mám averzi na tyhle hospodský ochlasty, lidský trosky co se nedokážou a ani nechtějí postarat o svou vlastní ženu a děti, jsem si tenhle téměř tříhodinový trip po všech atrakcích, které deprese nabízí užil na max. Skvělá práce s obrazem, vynikajcí výběr exteriérů- interirérů, kvalitní herecký výkony dělaj z Andělčina popela pořádně hořkej irskej drink. ()
"-Podívej se, jí jako prase! -Ne, jí jako presbyterián..." Tak tento hlod mne naprosto rozsekal, nicmene zbytek filmu ani zdaleka neni tak vtipny a komicky, ba prave naopak. A jak postavy E.Watson, tak R.Carlyle jsou v tomto filmu pouze doplnujici a tudiz ani jejich herecke vykony, ac tradicne solidni urovne, nejsou zde stezejni. Vse stoji a pada s vykony mladych protagonistu hlavniho hrdiny a zejmena scenare tohoto drsneho pribehu, ktery se povedl. Na plne hodnoceni to jaksi sice neni, ale ty ctyri hvezdy co davam, jsou naprosto zaslouzeny. Skoro se mi chce rici ono otrepane "must-see"... ()
Silně sociálně kritické drama režiséra Alana Parkerera, který si vždy cíleně pro své filmy vybíral jak kontroverzní témata (a když už ne rastrem sociálního cítění, tak proirsky vyznívající snímek z pohledu Angličana jím jistě musí být), tak i silné příběhy se silnými hrdiny. Andělin popel spojuje víceméně obě dvě volby, i když je jasné, že akcentuje především volbu silného hrdiny vzešlého z nuzného prostředí a špatných sociálních poměrů. Tenhle smutný příběh z ponuré chudinské čtvrti je velmi realistický, ale zjevně se vyhýbá naturalistickým obrazům i determinaci z tohoto pojetí skutečnosti plynoucí - společenská předurčenost tu neplatí a hlavní hrdina svou determinaci může (a nemusí) zlomit, to podle toho, jak kdo bude chápat otevřený konec... Film je adaptací románu Franka McCourtha, který rozvíjí realistickou linii světové prózy a je dosti blízký jinému velkému příběhu chlapce pocházejícího z drsných podmínek postiženého sociálním vyloučením, jímž je legendární Dickensův Oliver Twist. I přes samozřejmé rozdíly (Frank není narozdíl od Olivera sirotek, Oliverovi schází autobiografický rozměr atd.) se v obou příbězích dá vystopovat především dimenze sociální a oba se dočkaly důstojných filmových zpracování. Alan Parker takto natočil další ze svých působivých filmů...byť jako vždy je jeho poselství dosti depresivní... ()
Tohle je proste depka, naprosta totalni depka od zacatku do konce. Vyrustani Frankieho a jeho sourozencu v chudinsky ctvrti v Irsku, kdy sourozenci padaj jak mouchy, vsude spina a hnus, neustalej dest, celej film ladenej do sediva, kluci nemaj prachy ani na chleba, natoz na obleceni, aby se zahrali, musi spalit stenu v byte, kdyz uz tatik vydela jednou za uherskej rok naky prachy, okamzite je prochlasta a pak usne ve vlastnich chcankach. Pusobivy to je o to vic, ze je film podle skutecnosti, respektive podle autobiograficky knihy. Nicmene precejen se tu sem tam hlavne v druhy polovine objevi nejakej naznak nadeje nebo dokonce i vtipek, ale hodne sporadicky a nasledne to vzdycky skonci nejak spatne. Hlavni hrdina si najde praci a ma z toho jen zanet spojivek a tak podobne. Ale i pres to vsechno film konci vicemene optimisticky, i kdyz da se rict, ze lehce stupidne, protoze se v podstate dostanem do bodu, kde film zacinal. Jinak herci jsou perfektni, hodne jim taky pridavaj irsky prizvuky a to jak co se tyce deti, tak Carlyle a Watson v roli rodicu. Lepsi 4* a Parker me opet potesil. ()
Uf, tak toto bola sociálna dráma ako lusk. Celý film sprevádza jedinečná dobová atmosféra s prímesou pod kožu lezúcej depresie a bezvýchodiskovosti, ktorú tu má na svedomí všadeprítomná bieda, špina a hrozný hlad. Hlavne keď ide o deti tak mi trhá srdce. No a tu si toho v tomto smere teda divák užije... Vôbec sa nečudujem slovám hlavnej postavy hneď zo začiatku filmu, kde sa sám seba pýta, ako to vlastne mohol prežiť? Najmä keď uvážime, že biedu celej rodiny ešte prehlboval nezodpovedný a sebecký otec. Skrátka v každom ohľade ide o veľmi silný príbeh, plný depresie, biedy, smútku a neskutočného hladu. A len s minimálnym svetielkom nádeje do budúcnosti... Ten kto si však ide za svojim a má jasný cieľ, môže dokázať aj nemožné. Samozrejme, nemôžem zabudnúť zmieniť hudbu, tá bola jednoducho geniálna. Silný nadpriemer. 85/100 ()
Galerie (42)
Zajímavosti (1)
- Po svém odjezdu do Ameriky pracoval Frank v hotelu za 25 amerických dolarů týdně. Pravidelně posílal 10 dolarů své rodině do Irska. Jeho bratři a posléze i matka jej brzy do USA následovali. Frank nakonec vystudoval v USA vysokou školu v oboru angličtina. Zemřel v roce 2009 na rakovinu a zanechal po sobě dceru Margaret, pojmenovanou po své jediné zesnulé sestře. (Riley)
Reklama