Režie:
Roman PolańskiHudba:
Philippe SardeHrají:
Nastassja Kinski, Peter Firth, Tom Chadbon, Leigh Lawson, Richard Pearson, Suzanna Hamilton, John Barrett, Pascale de Boysson, Arielle Dombasle (více)Obsahy(1)
Její láska byla silnější než smrt. Román britského spisovatele Thomase Hardyho patří k nejslavnějším viktoriánským románům a dočkal se více než desítky filmových a televizních adaptací. Ve své době vzbudil bouřlivou odezvu vzhledem k jeho kritice puritánské viktoriánské morálky. Odehrává se ve fiktivním jihoanglickém hrabství Wessex. Citlivá, venkovská dívka Tess, nesmlouvavá ve své hrdosti a morálce, se setkává s pokryteckými konvencemi vyšší společnosti. Polský režisér Roman Polanski si do role hlavní hrdinky vybral mladičkou Nastassiu Kinskou, které v té době bylo pouhých osmnáct let. Film se celý natáčel ve Francii a dokonce menhiry Stonehenge byly znovu „postaveny“. (Česká televize)
(více)Recenze (80)
Na okomentování tohoto filmu stačí jedno jediné slovo- NÁDHERA. Tolik melancholie až deprese a zároveň krásy na mě při sledování filmu už hodně dlouho nevybaflo, ještě několik minut po dosledování cítím mražení v zádech, které je podpořeno naprosto chytlavou a pasující hudbou. Během 165minut jsem se nestačil nudit i přesto, že děj plyne opravdu velmi pozvolně a Polanski diváka opravdu nechává nasát atmosféru té doby a postupně a citlivě nás seznamuje se všemi postavami. I když je pravda, že se to dá nazvat jednou velkou "One Woman Show" Nastassje Kinské, naprostý herecký koncert a role ušitá na míru. A když si k tomu přidáte téměř geniální kameru, fajn dobové kostýmy a propracovanou výpravu(tři zasloužené oscary), vyjde z toho film na který se nezapomíná, naprostá spokojenost. ()
barry lyndonovsky vypravny a deer hunterovsky dojemny velkofilm s absolutne neodolatelnou nastassjou kinski, kterou byste nejradsi vzali k sobe domu, nakrmili, ulozili do postele a peclive prikryli. kdo by ji odolal? ()
Docela nuda.Čekal jsem od tohoto Polanskiho filmu velký romantický a tragický příběh.Tak je to možná v knize,kterou jsem nečetl,ale ve filmové adaptaci by člověk musel nějakou velkou lásku hledat lupou.Nevím,možná za to můžou herci.Nastassja je sice hezoučká,ale absolutně nevěrohodná,Peter Firth jako Angel je tragéd na druhou a jediný,kdo vyznívá dobře,je představitel D´Ubervillea.Prej to měl být hlavní záporák,ale mě tam přišel jako jediný trochu sympatický a logicky jednající člověk.Filmařsky sice bez výraznějších chyb,ale jinak nuda nuda šeď šeď.60 % ()
Jméno Roman Polanski je všeobecně ve filmovém prostředí dobře známo. Dá se tedy očekávat, že zklamán nebude žádný filmový fanoušek, který dychtí při sledování nejenom po zábavě, ale i po něčem intelektuálně zajímavějším. V tomto ohledu není Tess zklamáním. Nemilé překvapení mi však připravila skutečnost, že snímek má přespříliš dlouhou projekční dobu, přičemž dějový spád není dostatečně naplněn. Osobně bych u tohoto snímku přivítal rychlejší vývoj děje v podstatně kratší projekční době. Snímku by to podle mého názoru přidalo na atraktivnosti. Z tohoto důvodu jsem váhal, zda mé čtyři hodnotící hvězdy nejsou až příliš. ()
Úplně ze všeho nejdřív musím napsat, že Nastassja Kinski je pro roli Tess výborná volba, něžný půvab, křehká krása, podmanivé kouzlo, moc se mi líbila.. A přesto, že chování hlavní postavy v podstatě nerozumím, hodnotím vysoko, je to krásně natočené, některé záběry jsou až dech beroucí, pochvalu zaslouží kostýmy, výprava, exteriéry, prostě nádhera.. Chápu i motivaci Romana pro Sharon.. ()
Neviem čím to presne je, ale keď som tento film videl pár rokov dozadu páčil sa mi omnoho viac. Hlavne v prvej polovici skôr vyznieva ako keby Polanski vôbec nepoznal predlohu a poriadne nevedel čo točí. Tess však rozhodne nie je nijak zlým filmom (veď okrem troch Oscarov dostal aj napr. 2 Zlaté glóbusy či 3 Cézary) a aj napriek k trom hodinám sa blížiacej stopáži nudí naozaj v minime prípadov, dokonca by som povedal, že mi to pokojné tempo kde sa väčšinu času nič zvlášť dramatické nedeje (alebo to aspoň Polanski tak nepodáva) vyhovovalo a príjemné odsýpalo. Herci tu rozhodne svoje najlepšie výkony nepodávajú, aj samotná Nastassja Kinski zo všetkých zúčastnených bezpochyby najlepšia, tu pôsobí vyslovene priemerne a podaktoré jej postoje pôsobia veľmi netradične. Obdiv jej však ako mladej začínajúcej herečke určite patrí, tak ako i samotnému Polanskému. Predsa len nakrútil veľmi svojské dielo, ktoré keď už ničím iným, určite zaujme aspoň svojou miestami melancholicky zasnenou atmosférou. ()
Hardyho Tess je atomova bomba (Egon Bondy). Polanskeho jen sladkobolny kejč. ()
Tendle film natočil Polanski jako dárek pro zavražděnou Sharon, což je jistě bohulibé, bohužel tendle film je dost o ničem. Jakmile se Polanski chybí nějaký literarní látky, nějaký klasiky, natočí nudu, na druhý straně, když vezme něco, kde figuruje satan, pak je z toho klasika, tak si vyberte. Měl se držet svýho satanskýho kopyta a klasiku přenechat jinejm. ()
Polanskiho epicka vesnicka nuda. Z tohohle filmu jsou kravy i citit. Opet dalsi z filmu Polanskiho filmografie, kde vazne nechapu o co mu slo. Co uz vubec nechapu, je velmi vrele hodnoceni nejen zdejsi ale i pozitivni prijeti Tess obecne ve svete. Nastassja Kinski je roztomila, ale to je tak vsechno. Zbytek hercu odpovida prostredi, banda nevyraznych buranu. Natocene je to hezky a prostredi je, pokud pominu onen famarsky feeling, docela pekne, ale takhle nudny film jsem uz dlouho nevidel. Navic je to udajne podle kvalitni knizni predlohy? Jak proboha nekdo muze neco takoveho cist? Tady se aspon muzete "kochat" v ramci moznosti venkovskym exterierem a poslouchat dojeni krav pokud jste toho fanousci, coz ja bohuzel nejsem. Ale cist to, to bych se z nudy sel obesit. Zajimave je prirovnani k Barry Lyndonovi, pokud na tohle prirovnani pristoupim, pak Kubrick svou genialitou ukazal jak s vesnicany nalozit. Polanski se svou distortovanou genialitou, ktera se obcas zvrtne v neco uplne jineho, naopak ukazal, jak natocit nefalsovanou venkovskou kravinu ovsem s nadechem epickych rozmeru. Neda se rict, ze by ten film byl uplne zbytecny, ale rozhodne se ten cas dal vyuzit mnohem efektivneji, jak na me, tak na Polanskiho strane. 4/10 ()
Četl jsem některé z Hardyho povídek. Snad žádná nedopadla dobře, takže ani zde jsem žádný šťastný konec neočekával, a v tomto očekávání jsem nebyl zklamán. A vůbec zklamán jsem nebyl tímto zpracováním. Nádherná výtvarná stránka, scény z exteriéru jako by byly inspirovány obrazy barbizonské školy. Dokonale přesvědčivá evokace viktoriánské společnosti se všemi jejími třídními přehradami a pokrytectvím společenským i náboženským. Nastassja Kinski se pro roli Tess narodila. A to závěrečné zoufalé putování obou proklatců anglickou krajinou s konečným cílem ve Stonehenge - na mysl mi přišel Vír milenců, ilustrace Williame Blakea k Danteho Peklu. ()
Navzdory tomu, že filmová adaptace Hardyho románu "Tess z D'Urbervillů" s postupem let v rámci tvorby Romana Polanského poněkud zapadla (snad z části pro nevybíravá srovnání s Kubrickovým Barrym Lyndonem), já osobně ji považuji za jeden z jeho vypravěčsky nejzajímavějších počinů. Mladičká Nastassja Kinski měla už v 15 letech ohromný talent, který Polanski (správně) vycítil a pomohl mu rozkvést. Tess je příběhem zdárně prostým, velmi intimním a nedějovým, přesto zcela pohlcujícím. Tempo je pomalé, ale výsledek přesto absolutně nenudí. Polanského vedení herců je samozřejmě brilantní, ale speciální vyzdvihnutí si zaslouží přenádherná kamera, Sardeho hudba a také výprava s kostýmy (Francie nahrazující Anglii). Je to film, který prokázal zejména tři velké služby. Zaprvé, Polanski ukázal a přesně vystihl absurditu a zvrhlou morálku anglické aristokracie a její sobecký vztah k mladičké Tess, která v závěru doplatí prakticky na vše a všechny. Zadruhé, zpřístupnil Hardyho košatou literární předlohu širšímu zájmu publika. A konečně zatřetí, poslal své Sharon Tate tam nahoru krásné vyznání. ()
Těch ran osudu bylo na jednu :-) trochu moc . Jinak krásný film -který určitě vtáhne :-) ()
Polanski se snaží knihu zfilmovat přesně včetně různých bezvýznamných maličkostí a pomalé plynutí filmu mi nevadilo, ale co se mu příliš nepovedlo, je převést na plátno její bezútěšnost a tragiku. Je to z velké části Nastassjou, které jsem to všechno moc nevěřila a také mužskými představiteli, z nichž hlavně Angel je opravdu tragéd( což byl mimochodem i v knize). Paradoxně zde jako nejsympatičtější vyšel D´Uberville, původně hlavní padouch. Filmově je to krása od počátečního průvodu, až po východ slunce nad Stonehenge. ()
Jak ja som jej fandil a rád pomohol,ale bohužiaľ nemohol.Tess, pekná pôvabná,prirodzene inteigentná nemá vôkol seba žiadnu oporu, ktorá by jej v správnej chvíli dala správnu otázku.Čo z toho a dala aj správnu odpoveď.Nájde sa jeden manžel, ktorý pred ňou šmahom ruky zmaže svoj morálny poklesok, ale už neurobí ten istý šmah pre svoju ženu a tak ju odkopne na kraj priepasti.Neskoro z nejakej tramtárie pribehnuvší kajúcny mužiček-chlapíček namiesto toho, aby roztvoril krídla, ochránil ju a zachránil pre pádom, nasmeruje ju rovno do hrobu. ()
nádherná filmárčina (to sa tuším tak hovorí, keď sa mi páči kamera, hudba, výprava... :) ... zo začiatku som mal problém sa na film sústrediť, pretože som si predstavoval "nepekné veci" s neuveritelne krásnou Nastassjou :) Ako čas a dej ubiehali (a čas tu plynie naozaj pokojne, kľudne), táto prvotná priam "erotická" nálada filmu sa však nadobro vytrácala, divák sa chtiac-nechtiac musí dostať do ťažkého vnútorného sveta hlavnej hrdinky a drámy jej života. Melancholická kráska, hĺbavá a vzdorovitá voči pretvárke sveta, poškvrnená obrankyňa svojich ideálov, blúdiaca v na povrchu krásnom (kamera) svete od sklamania ku sklamaniu. Polanski si vybral do hlavnej úlohy naozaj krásku na pohladanie, no táto postava bola myslím nad sily mladučkej Nastassje, aj keď sa nedá povedať, že by mi to nejak nepríjemne "bilo do očí". Film je venovaný "Sharon", čiže Polanského manželke, ktorá bola spolu so svojim nenarodeným dieťaťom v roku 1969 zavraždená fanatikmi v Polanského dome, no nechce sa mi príliš špekulovať, či Polanski kládol medzi zavraždenú (druhú) manželku Sharon a hlavnú postavu Terezu nejaký vzťah, resp. do akej miery je film previazaný s Polanského životom (film bol tak isto natočený iba rok po tom, čo bol naňho v USA vydaný zatykač za údajné zneužitie mladého dievčaťa) ..... veľmi pekný film, skvelá výprava do dedinského prostredia 19. storočia, nie až tak povrchné, ako by sa na prvý pohľad zdalo, no napriek tomu až príliš vláčne, chvíľami evokujúce výrazy ako "umenie pre umenie" alebo "vznešená, patetická nuda", a záver na môj vkus až píliš ľahko "vyšumel do prázdna" (videl som 165 min. verziu) ... vizuálne je Tess takým ženským Barry Lyndonom, no charakter postáv je presne opačný - kým Tereza je idealistická, Radmond Barry je oportunista. Spája ich však utrpenie a neslávny koniec ()
Nuda. Priserne priemerny scenar o tom, ako dievca otehotnie na slachtickom sidle, a odchadza pracovat na farmu, a starat sa o dieta. Taketo pribehy obycajneho zivota maju byt urcujucim faktorom a ustrednym motivom filmarov? A co potom I. svetova vojna, II. svetova vojna, gulagy, staroegyptski faraoni, Imperium Romanum? Stredovekych tem je tiez x, to tu radsej ani spominat nejdem. Nuda, ale priserna. Kto ma rad nudne filmy, nech si napliaska hviezd, kolko chce. 21 % ()
Přepsáno v únoru 2020. Tess je odvrácenou tváří viktoriánského civilizačního pokroku. Tess je kritikou pokrytectví morálky v její puritánsky vyžadované cudnosti i v její podstatě rozkolu, neslučitelnou se skutečným stavem reality. Tess je živoucí olejomalbou na velkém malířském plátně a romantickou básní, kde vzájemné naplnění lásky je přísně omezeno nevinnosti nepřejícného času i zhýralostí cynicky znásilňujícího osudu. Roman Polanski velkoryse nakreslil anglickou dobu konce 19. století, skladby obrazů ctí estetiku starobylých krajinomaleb, kulisy a kostýmy nezanedbávají detaily, průmyslové novinky jsou již nedílnou součástí zemědělského života. Tess je hutnou podívanou na osamělost, muka osamělosti v bezútěšném čekání na vstřícný krok osudu jsou nejvýraznějším emočním prožitkem, vystupujících z pečlivě naaranžovaných obrazců. Hlavní obětí morálního pokrytectví je Tess Durbeyfield (velmi dobrá Nastassja Kinski), nejstarší dcera z chudobné rolnické rodiny a něžně křehké stvoření, vyvolávající mužskou žádostivost, surově uchvacující nevinnost. Cudnost je společenskou normou, vlastní morální zásady jsou zraňovány falší a přetvářkou a dobrovolně přijímají trestající útrapy chudoby. Krvavý zločin se nakonec stává symbolickým aktem vlastního očištění, je v něm pomsta, trest i vykoupení. Láska, oboustranně opětovaná, je cílem i niterným přáním, byť se realita s ironickým úšklebkem vysmívá. Hlavní mužskou postavou je Angel Clare (zajímavý Peter Firth), názorově pokrokový syn vesnického reverenda. Život nabízí své vnadné krásy, ale nejtěžší překážkou jsou vlastní předsudky a všeobecný stav pokrytectví. Narušení nevinnosti není tolerováno, byť by se nevinnost stala zneužitou obětí tělesného chtíče. Důležitou postavou je zde Alec Stokes alias Alexander d'Urberville (velmi zajímavý Leigh Lawson), neodbytný sukničkář a zbohatlík se zakoupeným šlechtickým titulem. Nevinnost vždy dráždí mužský chtíč, odmítavá křehká krása je schopna vyvolat částečnou sebereflexi, ale poživačnost a zhýralost se nechce, ani neumí vzdát všech svých požitků, ani způsobů. Rovnost na jakékoliv úrovni byla většinou jen slovním termínem. Z dalších rolí: Teresin chudobný otec a chronický pijan John Durbeyfield (John Collin), Tessina pragmaticky uvažující matka Joan Durbeyfield (Rosemary Martin), Tessina kolegyně z mléčné farmy i na pozdější zemědělské práce Marian (Carolyn Pickles), opatrný vesnický vikář v Marlottu (Richard Pearson), Angelův otec a ctihodný reverend Clare (David Markham), jeho též ctihodná manželka (Pascale de Boysson), do Angela zamilovaná mlaďoučká Tessina kolegyně z mléčné farmy Izz Huett (Suzanna Hamilton), do historie starých rodů zapálený reverend Parson Tringham (Tony Church), do drůbeže zamilovaná Alecova slepá matka (Sylvia Coleridge), rozverně veselý provozovatel mlékařské farmy Crick (Fred Bryant), či k Tessině křehkosti lehce nevraživý farmář Groby (Dicken Ashworth). Film Tess je úžasnou filmovou olejomalbou anglického venkova konce 19. století. Tématem je pokrytectví morálního stavu společnosti, věčný svár mezi přáním a realitou, a ze všeho tu stoupá sloup mlžného oparu bezútěšné osamělosti v útrpné touze po naplnění vznešených ideálů. Romance je působivá, stejně i kritika. Já jsem s Polanskiho filmovou podobou literární předlohy Thomase Hardyho spokojen. () (méně) (více)
Ani nevinnost, čestnost nebo hrdost lidské bytosti nezabrání osudu a společnosti, aby ji naprosto a totálně zničili ve spárech své nespravedlnosti. Tohle je strašně moc depresivní film a jeden z nejlepších filmů od Polanskiho, ne-li vůbec jeho nejlepší film. Ten Vám tu totiž naservíroval osud jedné bytosti tak strašně ohavný, že si snad desetkrát u filmu řeknete, že už byste to definitivně zabalili, kdybyste byli na jejím místě, ale ona bytost se zvedne opět na nohy a čeká na další osudovou ránu. Pokud se vyžíváte ve sledování příběhů o tragických osudech, tak tohle Vás uspokojí na deset let dopředu, pokud ne, tak si to raději nepouštějte, páč tohle Vás znudí na deset let dopředu. Já se v nich očividně vyžívám, takže mám dost a jdu se odepresivnit tím, že se budu přesvědčovat, že si žiju jak prase v žitě a že to byl "jen" film a že realita je přece jen lepší (ano, jsem eurocetristická naivka). ()
Věrná a výborná předloha knihy Polanskim dobře ztvárněná, jen samotný film připomínal divadelní drama - jeden strnulý záběr střídal druhý strnulý záběr a honem dál - ale na dobu vzniku náhodou dobrý. Nastassja Kinski jako vždy výborná - ve všech podobách. ()
Teskní. Ranní červánek, křehká Večernice. Atlasová pleť, růžovoucí ret. Za polibkem, oplývající zlatem, mlhavý závoj, vzdech. Šat vzňat, sťat citem. ()
Reklama