Režie:
Akan SatajevKamera:
Khasan KydyraliyevHrají:
Aizhan Lighg, Berik Ajtžanov, Ghassan Massoud, Almira Tursyn, Adil Akhmetov, Erkebulan Dairov, Azamat Satybaldy, Zarina Totaeva, Bajkenže Belbajev (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Příběh o životě velké královny stepí – legendární Tomiris. Bylo jí souzeno stát se mocnou bojovnicí, přežít smrt své rodiny, překonat ztrátu blízkých lidí, zvítězit nad nepřítelem - perským králem Kýrem Velikým, a sjednotit kmeny Skytů a Saků pod svou vládou... Král Spargapeithes zasáhne do války mezi klany Saků a Massagetů. Svou výmluvností i mečem se je snaží sjednotit, ale bezvýsledně. Vlivní vůdci Kavaz a Kurtun nechtějí podpořit sjednocení stepních kmenů, protože by nemohli prosazovat své vlastní zájmy. Královi Spargapeitheovi se narodí dcera Tomiris. Její matka Bopay umírá při porodu a tak se král o svou dceru osobně stará, učí ji používat meč, jezdit na koni a ovládat další nomádské dovednosti. Tomiris poznává útrapy kočovného a táborového života. Lstiví vůdci Kavaz a Kurtun uzavřou tajnou dohodu s nepřátelskými Chválazmi a zavraždí krále Spargapeithesa a jeho rodinu, přičemž masakr přežije jen mladá Tomiris. Uchýlí se do lesa a přísahá, že pomstí smrt svého otce. Po několika letech pomstu vykoná, vrátí se do své vlasti, kde ji prohlásí za královnu a vdá se za svého spojence, syna náčelníka sousedního kmene. O několik let později perský král Kýros Veliký vyláká Tomirisina manžela a jednoho z jejích synů do svého domu, aby prodiskutovali politické problémy mezi Achaimenovskou říší a Massagety. Kýros si chce ve skutečnosti Massagety podmanit a učinit z nich své vazaly. Ve svém paláci Kýros zabije manžela Tomiris a jejího syna. Peršané nabídnou Massagetům mírovou smlouvu v podobě sňatku Kýra s Tomiris. Královna nabídku odmítne a varuje Kýra před jakýmkoli zasahováním do vnitřních záležitostí její země. Kýros se svým vojskem vyráží k řece Syrdarje a v roce 530 př.n. l. vypukne legendární válka Peršanů a Masagetů, kterým velí jejich královna, skvělá bojovnice Tomiris. (JOJ Cinema)
(více)Recenze (34)
Moc jednoduché , rozpráva na dobrú noc. Nemám rád kadejakých šamanov čo hrkajú hrkálkami , pokrikujú a čmudia dymom. ()
Krutě starověce emancipované, dominantní praštěrbině zaříznou šachoví kolaboranti tátuchána, a ona, ač skythá zármutkem, vycvičí se na nejdrsnější mindžu divokého východu, nabrnkne si nejmetromongolseksuálnější parthii v okolí, samotného Sarmata Delona, ukáže všem těm parthriarchálním šovinistům, zač je toho bronzové dildo, a vyklepe pár peršanů, načež si zchladí PMS na perském kočičákovi Kýrovi, co se zrovna achamejtal kolem, a roztrhá mu vázaný výtisk Pohádek tisíce a jedné noci. Délkou kapku hostilní k prdeli, komparz vypadá, jako by je všechny s předstihem vyprcal Čingischán a Kazachwůd si nepatrně spletl Hérodota s Ezopem a Esmeraldou Villalobos, ovšem zase solidně výpravné, přinejmenším zajímavé, vcelku exotické, a navíc v době, kdy historikové náhle nade vši pochybnost prokázali, že ve skutečnosti slavný starozákonní prorok Moezzis Blmblbwschemkolemyebe snesl z Kilimandžára inkluzní Desatero, už na nějakou dějepisnou akurátnost sere okapi! ()
„PLÁNUJEŠ POMSTU?“ … „TO NENÍ POMSTA, ALE SPRAVEDLNOST“ /// Nejdřív je to taková klasika filmů typu „Legenda o…“. Fajn reálie a historický téma, občas nějaká bitka, přepadávání vesnic – jakože ze života (ovšem akce nic moc - občas pro zpestření nějakej ten efekt, ale není to moc přehledný, spíš taková trma vrma) a mohlo by to přidat na tempu. Druhá půlka zdá se bejt zajímavější. Díky Perskejm sviním… Moc dlouhý, ale celkem poučný. Na komparsu ani koních se nešetřilo. Sice to nemá americkou výpravu, ale nabízí se pohled do nevokoukanejch míst a zajímavých historickej časů i zvyků. Co by za podobnou sondu našinec dal… /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Jedu jen kusy podle skutečnosti. 2.) Jsem hrdej (hrdá) na svoji step. 3.) Thx za titule „papuliak“. /// PŘÍBĚH **** HUMOR ne AKCE ** NAPĚTÍ * ()
Tomiris je první kazachstánský film, který jsem kdy viděl, je sice zvláštní, že historického námětu o královně kmene Massagetů, která čelí roku 530 př.n.l. rozpínání Perské říše se ujali Kazaši, a nikoliv Uzbekistán, kde se událost stala, ale budiž. Nejsem schopen ověřit tvrzení tvůrců, že událost zaznamenal i arabský historik 10. stol. https://cs.wikipedia.org/wiki/Al-F%C3%A1r%C3%A1b%C3%AD Na filmu je vidět, že do něho bylo investováno, byť některé okamžiky dávají tušit, že rezervy tady jsou. Přesto mě tento výpravný historický film zaujal, snaží se představit život ve stepi, jaký byl, zvyky kmenů, ta snaha o autentičnost většinu času vychází. Kostýmy a zbraně nomádů jsou ok, u Peršanů bych mohl dlouho rozebírat, proč část je historická a ostatní artefakty vypadají jako Saracéni ranného středověku, ale nechme to být. Režisér vybral vhodné herce(krásný Kýros v podání Syřana Ghassana Massouda, takové charisma), hudební motivy občas pěkné, jinak je hudba spíše v pozadí. Davové scény více, než slušné, je zde snaha o určitou realističnost, dobovou taktiku, už jen to musím ocenit. Film se dá rozebírat nejen jako film, ale hlavně také jako politické dílo, prezentace historie. Jak to, že jsou Peršani zase slizští, zákeřní, zbabělí a topící se v luxusu, když ovládali většinu světa a určovali život v mnoha zemích? Víme, jak jejich říše fungovala a na čem byla postavena, achaimenovská studia jdou mílovými kroky vpřed. Ale holt, asi Írán bude muset jednou natočit film o tom, jak byl Kýros geniální dobyvatel a Peršani tvrdí válečníci, co z obskurity kmenového konfederačního království vytvořili největší říši světa. Přesto všechno není film hloupý, nebo tupý, národní mytologie, historie ve velmi uměřeném podání, která diváka zaujme svým čarokrásným prostředím, autentičností příběhu, archetypálními postavami. ()
Epický natočené, hoci na to, že film sa odohrával pred 2600 rokmi to vyzeralo príliš moderne, akoby zo stredoveku, čiže posun v čase skoro dve tisícročia. Skýtska kráľovná si ale zaslúžila aspoň takéto stepné spracovanie, vidno, že peniaze boli a utrácali sa tak, aby vznikol veľkofilm, ktorý Kazachov určite potešil. ()
Jediné, co bych vytkl, byl starověký turkický jazyk (navíc není jisté, zda kmen Massagetů hovořili turkickým nebo íránským jazykem). Je výborné, že se snažili, aby byl film věrohodný, ale mám pocit, jako by jím hlavní hrdinka hovořila přiliš krátce a ještě ne zcela splynul s její osobností. Jinak velmi zajímavé a jiné. Musela se do toho vrazit spousta peněz. Velmi věrohodně zobrazený nomádský život a kultura, pouze někteří Peršané možná nemuseli mít raně středověce působící oděvy. Exteriéry i interiéry super. ■ O Tomiris na české Wikipedii: https://cs.wikipedia.org/wiki/Tomyris ()
Nejsem způsobilý k tomu, abych hodnotil, nakolik film je či není autentický, ačkoliv je víc než pravděpodobné, že ne vše bylo úplně v pořádku. Každopádně to, co jsem viděl, se mi líbilo. Předně to byl způsob života skytských kmenů, kterému tu byl věnovaný asi největší prostor. Kostýmy, rituály, vesnické exteriéry či zbraně, to všechno působilo věrohodně a pro mě jako pro laika i neotřele. Samotný příběh kopíruje řadu jiných historáků, takže i tady jsou ústředními motivy pomsta a láska, ale v tomto případě se jedná o klišé osvěžující. Co se bitek a bitev týče, tak tady to vyšlo tak napůl. Na jednu stranu se mi strašně líbil mohutný jezdecký kompars, přičemž bylo znát, že ti kluci a holky to v sedle fakt umějí. Naproti tomu samotné střety jsou nepřehledné a především mi tu chybí trochu víc naturalistické šťávy, Druhou větší výtku mám ke stopáži. Jakkoliv je výprava hezká, tak záběry na step začnou být po čase unavující. Naopak pochvalu zaslouží herci a představitelka samotné Tomiris měla něco do sebe. Spokojenost a kdybych měl podobné pocity po Jáklově Žižkovi, byol by to fajn. 75% ()
Nema to klasicku vypravu na aku sme zvyknuti, no ako pohlad do neobycajnych kutov Zeme sa to celkom dalo. Kazasske stepi vo filme, preco nie, hlavne ked tvorcovia nesetrili na kulisach, komparze ani na faune /kone/ : 60 % ()
Herodotos by sice asi čuměl jako puk, hlavně teda na ty Chazary ve službách Achajmenovců, ovšem možná se jejich zařazením do perské útočné vozby pouze snažili tvůrci zdůvodnit, proč všichni přítomní kočovní Íránci vypadají (tedy nejen vypadají), jako kdyby k nim již několik generací pořádali nájezdy sexuální turisté ze Zabajkalí. Nicméně objektivně vzato Boratwood asi těžko mohl v domácích píscích a travách nalézti nějaká pohledná Saka, čili nad tyto a jiné detaily se dá celkem s klidem povznést. A nakonec raději takhle a s pořádným (a navíc schopným!) jezdeckým komparsem, díky němuž masa Massagetů masakruje Peršany koňmo, než zase chytat tiky do oka z toho, že by na bojišti execírovala nomádská pěchota pořadový krok jako onehdy na buzerplace v Kolovratech nad Volhou. Nebýt to nemilosrdně dlouhé (a když už i takového mě čumění do Hladové stepi začne nudit, tak si troufám tvrdit, že to je dlouhé opravdu hodně - zejména telenovelové části s kazašským Chozé Armandem by slušel velmi krátký sestřih), asi bych nějakou hvězdu ještě přisypal. Ovšem buď jak buď, trojice celkem solidní a budu doufat, že paní Nazarbajevová zase co nejdřív u papá vyžebrá nějaké těngy a zprostředkuje nám na plátně třeba zájezd Timura a jeho party do Turecka, neb zrovna na tohle sultán Erdogan asi chlup nikdy nepustí. Poučení z filmu je jasné – učit se, učit se, učit se dějepis. Neb kdyby Dareios ve škole nechrápal, mohl si ušetřit tu blamáž na Ukrajině a politická kariéra pana Crassa se také nemusela zakončit tak neslavně, kdyby si občas přečetl nějaký ten historický papyrus. ()
Příjemná změna to byla oproti všude přecpaným Hollywood atpod. konečně trochu jiný barvy než jsme nuceni dobrovolně povinně všude mít :-) hezká legenda, hezky zpracovaný, dobrá zábava. Nelze než doporučit ()
Úplne v pohode historická výpravna dráma, ktorá mala čo ponúknuť. Až na to, že som ani len netušil, že takýto film, ktorý odolá európskym kritériam, dokáže natočiť Kazachstan. To koľko peňazí z rozpočtu muselo zožrať? Masové bitky, efekty, kulisy, kostýmy. Snáď si to na seba aspoň trochu zarobí. Príbeh mne osobne neznámi, nebudem sa teda vyjadrovať k historickej (ne)presnosti. Dalo sa to pozerať, stepná Xena si išla svoje, sekala to tam, bojovky skvelé. Exteriéry sú predsa len step, veď tam nič né ani neni, takže veľmi nebolo načo pozerať. O to viac zaujal príbeh. Má to aj podprahové a druhosledové myšlienky, čo je fajn. Mna prekvapili. 3 z 5 ()
Rozprávka o starovekej kráľovnej kdesi na stredoblízkom východe, ktorá bola múdra, pekná a šikovná, len osud jej nedoprial šťastné detstvo. No a potom to už išlo akčne, temne a bojovo a taký je tento film. Netreba sa trápiť historickými skutočnosťami, ktoré vo vykopávkach asi iba tušia aj tí najotrlejší archeológovia, ale film je to celkom pútavý, z neopozeraného obdobia a na zriedkavý kazašský film môžem zaokrúhliť aj o pol hviezdy nahor. ()
krasny historicky film pekne dala na hubu tomu potkanovi z perzia prašivec fakt parada odporucam ()
Tak konečne tu máme prvý relatívne autentický film o Skýtoch resp. istej vetvy, kmeňa Messagetov, spadajúcich do skytského kultúrneho okruhu! Čo poteší je fakt, že tvorcovia sa snažili z časti držať historických a archeologických podkladov. Samotný dej filmu je inšpirovaný opismi, okrem iných, aj od otca histórie Hérodota (5. stor. pred Kr.)... zbrane (luky,3boké strelky, meče, dýky,...), zbroj, dobové kostýmy a najmä pohrebný rítus sú toho dôkazom. Na Kazašské pomery grandiózny veľkofilm prekonávajúci niektoré hollywoodske „výtvory“. ()
Priemerne sfilmovany pribeh o nezdolnej kazassekj bojovnicke. Pribehom a spracovanim podobne kvantam azijskych spracovani hunskej hordy, indskych vybojov, bojov v Cine, ci Korey. Kvanta komparzu, trocha exotickeho zavanu, ale stale len priemer. Znacna "stopaz" a zrejme silne nadnesene "historicke realie". K zanru by som pridal fantasy. ()
Jak vměstnat kýčovité dějové body ze všech možných historických "velkofilmů" do jednoho: Návod od Tomiris. ()
Takhle muslimisti ešte nefeminili.Wiki uvádí,že film produkovala dcera prezidenta Nuzurbajeva,aby Kazaší dejchli její kandidaturu na prezidentku.Nicméně politika lepší než bohové.Ty už se nedomluví.Vyřešit bitvu ve štýlu B.Pitt(Trója)Krucht krucht a hotovo!To mě ba. ()
Na jednej strane má film určité náznaky epickosti a výpravnosti, ale dejovo je to skôr fádne a zdĺhavé. Film je v podstate zložený z dvoch polovíc, pričom v prvej sledujeme dospievanie a typický prerod hlavnej hrdinky vo vodcovskú osobnosť. Druhá polovica sa už venuje konfrontácii s Peržanmi. Problémom je, že obe polovice filmu pôsobia skôr nezávisle a nemajú na seba plynulú nadväznosť. Ako celok film pôsobí skôr epizodickým dojmom a absentuje tú súdržnejšie rozprávanie príbehu. Chýba tu aj väčší dôraz na rozvoj postáv a medziľudských vzťahov. Vizuálne to tiež nie je až tak vycibrené ako by mohlo byť a kamera mohla viac zachytávať krásy prostredia či servírovať epickejšie panorámy. Aj tie bojové scény boli miernym sklamaním. Herecky viac menej slabota, a zapamätateľné sú asi len krátke výstupy Ghassana Massouda. 50%. ()
Kvalitná historická dráma Kazachstanskej kinematografie svojou úrovňou hodne prekvapila. Zaujímavý, dej dobre rozpracovaný, s výbornou výpravou a kamerou. Vôbec nezaostáva za vyspelými kinematografickými krajinami p celom svete. Určite aj hodne náročné aj po finančnej stránke. ()
Tak toto bolo veľmi slušné. Neviem nakoľko to bolo všetko historicky presné a autentické, ale podľa toho, čo som si zatiaľ dohľadal a prezrel v diskusiách a fórach si dali naozaj záležať. A o tom, že do filmu naliali kopec peňazí naozaj nepochybujem, audio vizuál je prvotriedny! Nádherné nálety kamery na step, veľkolepo poňaté bitky s dôrazom na detail a dobové kostými, tradície či jazyk. Osobne som veľmi rád, že sa film vyhol nejakej zbytočnej romatizácii deja a klišé, takto mu to pridalo na serióznosti. Tak isto aj postavy pôsobili ľudsky a neboli plochého charakteru typu, ja som dobrý, ty si zlý. Kto by to bol povedal, že Boratovci natočia takúto pecku. ()
Reklama