Režie:
Bernard RoseScénář:
Bernard RoseKamera:
Daryn OkadaHrají:
Sophie Marceau, Sean Bean, Alfred Molina, Mia Kirshner, James Fox, Fiona Shaw, Danny Huston, Phyllida Law, Anthony Calf, Anna Calder-Marshall (více)Obsahy(1)
Hrdinka, která dokáže všechno obětovat pro svou lásku – to je neustále přitažlivé téma a také důvod, proč se k románu Anna Karenina filmaři stále vracejí. K převedení téměř devíti set stránkového románu o osudu třech urozených rodin na filmové plátno se v minulosti nechali zlákat například režiséři Clarence Brown (v roce 1935), Julien Duvivier (1948) či Alexandr Zarchy (1967). Ke konci 90. let se výpravné historické adaptace chopil anglický scenárista a režisér Bernard Rose a rozhodl se natáčet přímo v petrohradských palácích... Příběh začíná v roce 1880. Uzavřený, avšak laskavý statkář Konstantin Levin se v Moskvě uchází o ruku princezny Kitty Ščerbacké, kterou chce odvést na své panství. Její srdce však získává švihácký carský důstojník, hrabě Vronský. Zklamaný Levin se sice vrací domů, ale zamilovaná Kitty se ze svého vztahu dlouho neraduje. Lehkovážný Vronský se na plese zbláznil do provdané Anny Kareninové, které také není zcela lhostejný. Jejich vztah nutně čeká odsouzení ruskou aristokratickou společností… Režisér svěřil ztvárnění role Anny Kareninové francouzské herečce Sophii Marceauové a lehkovážného, smyslného hraběte Vronského zosobnil Sean Bean. V úloze těžkopádného venkovského šlechtice Levina a vypravěče celého příběhu se představil Alfred Molina, jehož postava je osudem i naturelem velmi blízká samotnému autorovi předlohy, Lvu Nikolajeviči Tolstému. (Česká televize)
(více)Recenze (79)
║Rozpočet £20miliónov║Tržby USA $858,553║Tržby Celosvetovo $2,600,000║ ()
Jen a jen dalsi hodne prumerna adaptace svetoznameho romanu. ()
Rozhodně bravůrně natočené a zahrané dílko. ()
SPOILER!!! Asi první film o drogové závislosti, co jsem jako malé děťátko viděla. Zanechalo to ve mně hluboké stopy. Dodnes před sebou vidím Sophii jak si zavdává morfia nebo čeho, kdybych nebyla západně vzdělaný jedinec, tak v podstatě nevím, o čem to je, jenom že je tam imrvére sjetá. Rovněž si pamatuju, že na konci jsem si říkala, že takhle by člověk přejetej vlakem nevypadal, takhle hezky tedy určitě ne. ()
Príjemné filmové spracovanie celosvetovo uznávaného románu s tragickým nádychom, prekrásnou hudbou a nadpriemernými hereckými výkonmi - tým mám na mysli hlavne Sophie Marceau a Seana Beana, ktorých som si pri čítaní románu takto nejako predstavovala - a moje očakávania nesklamali ani náhodou + tanečný bál bol vyslovene očarujúci. ()
Vizuálne opulentné dielo. Kochal som sa. Kostýmami, interiérmi, krajinou. Hercami. A: nádhernou hudbou. Rachmaninov, Čajkovskij, Prokofijev. Krása. Príbehom už menej, ten bol pre mňa v tomto prípade druhoradý. Lebo, však, akoby som to... No, aby som vysvetlil, ako roky vnímam román Anna Kareninová, pomôžem si zhodnotením knižnej predlohy z pera výborného ruského spisovateľa Eduarda Limonova. Ten to napísal, akoby mne zo srdca: "Romány Leva Tolstého sú z literárneho hľadiska fušerinou. Sú to zlátaniny - zlepence literárnych klišé. Morálka a inšpiratívne motivácie, ktoré pôsobia na hrdinov knihy Anna Kareninová, odišli zo sveta spoločne s "lepšími rodinami" devätnásteho storočia a pre nás sú vzdialené asi tak, ako životné podmienky na Mesiaci. Dnes, kedy si môže veselá a života lačná Moskovčanka zalaškovať za jediný deň v posteli troch rôznych mužov, sú problémy madam Kareninovej akurát tak na smiech. To neznamená, že sa všetci musíme podobať veselej Moskovčanke. Znamená to, že spoločenská morálka sa zmenila." ()
Přečtěte si je dřív, než si je přečte Hollywood! I když na druhou stranu, pokud by si tvůrci dali tu práci přečíst knihu (trochu se mi příčí v souvislosti s tak čtivou knihou mluvit o práci), nemohli by vynechat tolik zásadních věcí. Zřejmě někdo žije v zajetí představ o tom, že k napsání scénáře k adaptaci knihy stačí si obsah knihy přečíst na wikipedii. Přes četné výhrady - Sophie je jako představitelka Anny dokonalá. Mně osobně se Anna z téhle verze, ze všech tří co jsem viděla, líbila nejvíc. Okleštit vztah Anny a Vronského na péči o hysterickou feťačku je zločin proti literatuře. ()
Veľmi rád čítam diela ruských klasikov. F.M.Dostojevskij, A.P.Čechov a L.N.Tolstoj sú pre mňa géniovia nie len v oblasti literárnej tvorby, ale rešpektujem ich aj ako veľkých mysliteľov, filozofov a vizionárov. Umelci, čo vedeli rozpitvať ľudskú dušu až na samú jej podstatu. Za najlepšiu knihu Leva Nikolajeviča Tolstoja dodnes považujem dvojzväzkový román "Anna Karenina". Preto som sa na filmovú verziu tohoto tragického príbehu hodne tešil, ale zároveň som sa aj trocha obával kvality jeho spracovania. Našťastie sa moje obavy nepotvrdili a bolo mi dopriate zhliadnúť kvalitné filmové spracovanie, ktoré sa striktne pridŕža literárnej predlohy. Pôsobivé, dôveryhodné zobrazenie cárskeho Ruska z konca 19.storočia, perfektné dobové kostímy, profesionálne herecké výkony a skvelá Sophie Marceau v titulnej úlohe vo mne znova vzbudili túžbu siahnúť po pôvodnej knižnej predlohe a vkľude si ju zasa prečítať. **** ()
Na začátek a konec se pěkně kouká, a výplň toho všeho je malinko se neúplně plynoucí super příběh. Je to spíše na hraně průměrnosti. ( Hodnocení: 5/10 ) ()
Román Anny Kareninové ve filmové podobě je trochu problém, protože způsob podání díla obsáhlé knihy od Tolstého je obvykle zjednodušený. Herečka Sophie Marceau to zahrála procítěně a byla určitě vhodný typ, přesto, že herec Sean Bean se hodně snažil, tak podle mého soudu neodpovídal postavě Vronského a když, tak jen hodně vzdáleně od původního mladého a šviháckého vzezření od pojetí postavy z románu. Postava Karenina byla opominuta a strčena do pozadí. Přesto si nemohu odpustit výtku, ano manželský trojúhelník byl vykreslen sice v hezkých kostýmních barvách, pocit z filmu je, že dobová charakteristika děje plavala trochu na povrchu. ()
Alespoň, že tentokrát neopoměli některé postavy, které se obvykle pomíjejí (Levin obzvlášť, přitom hraje takovou obrovskou protiváhu ke všem těm městským lidičkám). Jinak zpracování nic moc, opět přidáno hodně věcí, jenž v knize zůstaly takříkajíc taktně nevyřčeny. A proč vždy film končí hned po sebevraždě? No, tak už to často bývá zvykem, že filmové zpracování nedosáhne kvalit díla literárního. Pokud se však mám dívat na film jako na naprosto oddělené dílo je docela ucházející ... obzvláště výkony herců rozhodně nejsou zanedbaltelné, jenže jsem fanoušek knihy ... ()
Limonáda. Ale tak psychológia sa ťažko adaptuje, že. MontyBrogan má v komentári pravdu. Preto som si z toho milióna adaptácií aj vybral tú najhoršie hodnotenú, pretože Sophie Marceau je skvelá Karenina. Úplný fail by bola napr. Keira Knightley, v tom má zase pravdu moja zubárka (zdravím Mudr. Cikraiovú; ten film si nikdy nepozrem). Btw moja obľúbená postava knihy bola Kitty a tá je tu sladká, zatiaľčo Levina som neznášal a tu je … ľudský. A že mal byť nejakou projekciou Tolstoja je vlastne jedno, ten človek sa narodil pred dvesto rokmi. ()
Neřekla bych, že jako adaptace je to povedené. Je tam jen shrnutý většiny důležitých scén a poslouží to jen někomu, kdo chce znát rámcový příběh (třeba pro povinnou četbu). Poselství tenhle film nemá žádné (nemluvě o hloubce) a to Tolstého román rozhodně má. ()
Presne ako pri Vojne a mieri - výraznejšie cítim Tolstého z tohoto amerického spracovania (ako z ruského v roku 1967), ani jedno sa však nevyrovná literárnej predlohe. Z ruského cítim vtedajší ideologický vplyv (a viem, aké bludy o Tolstom a jeho dielach hovorili za socializmu v škole - a ako im unikala podstata jeho myslenia). ()
Všechny šťastné rodiny jsou si podobny, každá nešťastná rodina je nešťastná po svém. To je úvodní věta rozsáhlého románu od L.N.TOLSTOJE. Tenhle román byl již mnohokrát zfilmován, takže je možné porovnávat jak se komu podařilo přeníst tuto knihu na filmový pás. A tuhle verzi nepovažuji zrovna za šťastnou. Postrádám v ní větší náboj, hereckou přesvědčivost a púrávě herci mi na rozdíl od ruské verze připají prkení, seriáloví, najatí jen za žold. Škoda, přál bych si opak, ale nestalo se! ()
Mnohokrát zpracovaný příběh tragické lásky. toto zpracování je určitě jedno z těch lepších. ()
Tento film je ako šedá myška, ničím nevybočuje z priemeru a hoci mal možno väčšie ambície, zostali kdesi v hlavách tvorcov. Tolstého román je výnimočný svojou drobnokresbou, ktorú bohužiaľ Bernard Rose nepreniesol na filmové plátno. Je to o to smutné, že Marceau, Molina a Bean majú potenciál. ()
Čo môžem vyzdvihnúť je casting, takmer každý z hercov mi pripadal ideálny pre danú postavu. Hlavne Sophie Marceau dobre stvárnila Kareninu. A tiež Alfred Molina v úlohe Levina bol dobrý nápad, ktorý ma milo prekvapil. Ale nemohol som si nevšimnúť nepekný spôsob akým tvorcovia nacpali tak rozsiahle dielo do 108 minútového filmu. Pre tých, ktorí nečítali Tolstojovu knihu, pozreli si toto spracovanie a zaujíma ich aj pozadie, je asi podstatné vedieť, že niektoré postavy boli jednoducho vynechané, aj keď mali v príbehu svoje opodstatnenie. Napríklad Levinov druhý brat. Okrem toho asociála, ktorý sa objavil aj vo filme, mal ešte jedného súrodenca, ktorý vystupoval zväčša na začiatku a pred koncom ale nebol zbytočný. A hlavne (a teraz pozor!) keď vo filme Karenina potratila, v knihe sa jej narodilo s Vronským dievčatko. A to malo význam pre dej napríklad taký, že Anna odvtedy celý čas riešila ako jednu zo svojich mnohých vnútorných dilem, či má túto nemanželskú dcéru dostatočne rada a či ju má rada rovnako ako Serjožu (svoje prvé dieťa s Kareninom) a podobne. Dodávalo to jej trápeniu nový rozmer. A vo filme si kľudne potratí, trochu drzosť, nie? Alebo skracovanie scén na absolútne minimum je ďalšia kapitola. Keď na začiatku Karenina podstúpila cestu z Petrohradu do Moskvy aby zachránila svojmu bratovi manželstvo (a táto cesta mala napokon fatálne následky - stretnutie s Vronským), konečne sa stretla s Dolly a začala orodovať za svojho brata a jej manžela, vo filme tomu dali tak dve vety a problem solved. V živote to však tak nefunguje, to je každému jasné, ale v tomto diele tiež nie a nemalo by ani v akejkoľvek adaptácií, inak celá snaha postráda zmysel. ()
Aby mohlo vzniknout něco víc než průměr, musel by režisér mít ve své branži formát Tolstého. To je nutnost, jinak to ani Sophie Marceau nezachrání. Castis omnia casta. ()
Filmové přepisy některých knih by se podle mě protě neměly natáčet... Prostě zdlouhavý příběh (na plátně), který jsem si představovala jinak... ()
Reklama