Režie:
Volker SchlöndorffKamera:
Franz RathHudba:
Hans Werner HenzeHrají:
Mathieu Carrière, Marian Seidowsky, Barbara Steele, Bernd Tischer, Fred Dietz, Lotte Ledl, Herbert Asmodi, Fritz GehlenObsahy(1)
Tento film ze zlatého fondu světového filmu nás zavede na počátek 20. století o prostředí chlapeckého internátu v Rakousko - Uhersku. Na internátě vládne nepřátelský vojenský režim a šikana není výjimkou. Hlavní hrdina Törles je střídavě fascinován a odpuzován násilím, které zde vládne, ale zachovává si svůj morální kredit i schopnost nést odpovědnost za své jednání. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (31)
Jeden z najznámejších zastupiteľov nemeckého nového kina nie je paradoxne politickým filmom zo súčastnosti, ale metaforicky sa zamozrejme k dobovej politike a nemeckému uvažovaniu známemu z druhej svetovej vojny vyjadruje. Jeho ústredná téma zneužívania moci je poplatná vždy a všade a tak je film veľmi univerzálny. Záverečná mladíková reč mi vyrazila dych kombináciou chladu prednesu a jeho pravdivosti. ()
Tento film se zjevně snaží vyjádřit zejména jednu, dnes již nepříliš originální, zato stále aktuální myšlenku: Zlo je děsivě banální a fašismus inherentně přebývající v každém z nás. Záleží jenom na okolnostech (jako je výchova, morálka, společenská kontrola), zda se v konkrétním případě a v konkrétní historické periodě projeví, nebo ne. Úloha osobnosti v dějinách je v zásadních aspektech predeterminována. Stále však zbývá možnost vzpoury, kterou po všech "zmatcích" zvolí i Törless. - Formálně je film strohý a dramatické události zejména registrující. Tato jeho odměřená "chladnost" (korespondující i s roční dobou, v níž se příběh odehrává) je však vzhledem k obsahové stránce adekvátní a slouží jako aktivní komentář k zobrazenému. Zamrzí ovšem časté přehrávání/nedohrávání některých protagonistů, včetně titulního herce. ()
Kvalit ani nepopsatelné dusné atmosféry knižní předlohy Zmatky chovance Törlesse od brněnského rodáka Roberta Musila Schlöndorffova adaptace zcela jistě nedosahuje. Německý režisér si však s tak specifickou a náročnou látkou, navíc s přihlédnutím k tomu, že šlo o jeho celovečerní prvotinu, poradil nad očekávání dobře. Všechen myšlenkový kvas se přitom do filmu pravděpodobně ani nedal obsáhnout. Většina herců je výborně typově zvolena a černobílá kamera bez jakýchkoliv zbytečných vizuálních ozvláštnění odpovídá duchu románu. Z typicky Musilovské asketičnosti, věcnosti a odstupu mě vytrhával a rušil pouze občasný avantgardní hudební doprovod, odpovídající spíše aktuálnímu duchu novátorských 60.let a až příliš přitažlivá postava Boženy, která podle románu měla vypadat poněkud jinak :) . ()
Tenhle film je na první pohled takový nezáživný, nebo chcete-li trošku nudnější. Na tohle téma už jsem rozhodně viděl dost jiných, které byli možná odvážnější, krutější, což se tady rozhodně nekoná. Tenhle příběh o tom, že zlo je zakořeněno skoro v každém z nás nesází na nějaké šokující scény, ale slouží spíše jako zamyšlení, proč se někdy chováme jako zvířata a ne, jako civilizovaní lidé. Na tuhle otázku odpověď rozhodně najít nedokážu, ale tenhle povedený film snad poslouží, jako námět, aby podobných situací bylo co nejméně. ()
Jednoducše pojatý snímek pracují s poměrně složitou psychologickou problematikou - snaží se totiž odhalit skryté sémě fašismu v každém z nás a také vnější podmínky, napomáhající jeho rozšířování a tolerování. A rovněž i fascinaci tímto fenoménem, jež se nedá považovat za nic jiného než další příspěvek k v závěru výborně předznamené blížící se katastrofě, které nejsou do cesty kladeny žádné překážky. Výborný hlavní představitel a také originální vztáhnutí sondovaného jevu do světa abstraktních čísel. Zajímavý je také metaforický prostor rakousko-uherského města, který danému problému dává větší dosažnost a neomezeju se jen na německou "odchylku". Určitě hlavní devizy jsou přítomny v předloze, ale adaptace, která vypreparovala pro nevelkou stopáž ty nejvýmluvnější motivy a situace a umně je seskládala do působivého celku si určitě zaslouží také ocenění. ()
Galerie (42)
Zajímavosti (2)
- Předlohou filmu, jehož scénář napsal režisér spolu s Herbertem Asmodim, byl románový debut rakouského spisovatele Roberta Musila „Zmatky chovance Törlesse“ z roku 1906. (Caminzind)
- Během promítání snímku na festivalu v Cannes odešel ze sálu německý kulturní atašé. Obával se, že by film mohl být pokládán za důkaz, že sadismus je Němcům vrozený. Cítil tak potřebu se od filmu nějakým způsobem distancovat. (Komiks)
Reklama