Režie:
Martin ScorseseScénář:
Paul SchraderKamera:
Robert RichardsonHudba:
Elmer BernsteinHrají:
Nicolas Cage, Patricia Arquette, John Goodman, Ving Rhames, Tom Sizemore, Marc Anthony, Mary Beth Hurt, Cliff Curtis, Nestor Serrano, Aida Turturro (více)Obsahy(1)
Záchranář Frank Pierce je po pěti letech nočních služeb psychicky na dně. Práce v sanitce z něj udělala alkoholika, jenž trpí depresemi a halucinacemi. V ulicích města vídává duchy pacientů, které se mu nepodařilo zachránit. Nešťastné bytosti bloumají po Manhattanu s výrazem nevýslovného utrpení a Frank čte v jejich očích výčitky. Naději do jeho světa vnese tajemná dívka Mary, dcera muže, kterého se Frankovi podařilo tak tak zachránit. Dvojici možná čeká vykoupení, ale zcela jistě budou muset napřed projít peklem. Mezi newyorskými narkomany se totiž začala šířit nová droga, jejíž požití má až příliš často smrtelné následky. A Frankovi právě začíná další noční šichta… Téměř mysteriózní drama režiséra Martina Scorseseho vzniklo podle autobiografické knihy Joea Connellyho, jenž několik let pracoval u newyorské záchranky. Tragické příběhy pacientů se tu prolínají s černohumornou otrlostí záchranářů i absurditou amerického zdravotnického systému. Scorsese se před Počítání mrtvých (1999) po letech vrátil ke spolupráci se scenáristou Paulem Schraderem, který se podílel na režisérových nejlepších filmech Taxikář (1976) a Zuřící býk (1980). (Česká televize)
(více)Recenze (306)
Toto není film na relax u televize, to opravdu ne, ale jako nevšední pohled na práci saniťáků lze určitě doporučit. Trochu deprese, schýzy, nespavosti a nočních můr pečlivě zaobalených nepatrným náznakem vykoupení, které se jeví tak snadné jako ten nejtěžší případ, ke kterému vás můžou zavolat - ten beznadějný. 80% ()
Některým lidem by se nemělo pomáhat. Pakárna obklopená špínou ulice...49%. ()
Tam, kde vždy hraje Nikolas Cage, tak ten film se řídí sám. Podle svýho tempa, podle svýho uvážení, podle svého osudu. Má to tucet slepených scének, co k sobě nijak nenavazují, ale jen se odehrávají. Klasický Scorsese.. to by bylo celkem fajn, kdybych to napsat mohl, ale kdybych neuměl číst, vůbec bych nevěděl že je to natočené podle největšího filmového mistra, kterému neřeknete jinak, než klasik. Cage, alias Zebra, co nikdy nejí, a nemá čas si udělat kávu, hraje klasickou roli toho stejnýho otrhance, co jen počítá minuty do konce směny, mezi noční špičkou se dopravuje mezi tou nejodpornější, a nejzvrácenější cházkou velkoměsta. Ale, já bych se na to tak černě nedíval, a to sám černotu celkem miluju. Je to obyčejná strastiplná alegorie pro chcípačky, co chtějí mít trochu šťávy v tom vysrkaném kelímku, nazývajíc životem, a dokázat aspoň to nic. Třeba, když si nožík na máslo uvědomí, že nechce jen být stereotypní nástroj na mázaní másla na krajíc chleba, ale být tím nožem na krájení, co svými zubatýma řezákama okouše patku pečiva. Jenže, může se třeba na kusy rozkrájet, ale prostě ne a ne, ten chleba nakrájet. Cage je prostě rozkošně tragický. Hrozně rád by chtěl být vyprázdněn z otrockýho systému, a do toho ještě ty divné stavy, že mu v hlavě taší Šestý smysl, a může komunikovat s duchy. Ten je na tripu od rána do večera. A někdy to zase zachraňoval zkouřený Eddie, (nevím, jaké je nejstereotypnější jméno pro černocha..). Takový dobrý vyprošťovák, místo kávy, když jdete ráno do práce. ❤ ()
Na Scorseseho to nebylo úplně obvykle vybroušeno. V Sizemoreho partu byly cítit jakoby méně umné, ale o to nabubřelejší dozvuky taxikáře. Cage hrál velmi dobře, ale půl práce za něj odvedla jeho odevzdaná tvář a posmrtná maska únavy. Je to popis dalšího hnusu ulice, který prostě Scorseseho vždycky fascinoval. K tomu je zde ale pár přitažení a naopak dost prázdných momentů. Film byl až evropsky civilní, s postavami ani černými ani čistě bílými, ale jakoby mu to neslušelo. 50% ()
Zatím nejslabší Scorsese. Body za hudbu a kameru. ()
Jsem rád,že po delší době nemusím komentář u filmu s Cagem začínat formulkou:Jó,copak Cage a jeho odporný vlasový porost.A důvod je jednoduchý.Počítání mrtvých je ještě z doby,kdy se Cage objevoval skutečně jen v opravdu dobrých filmech,nikoho nerušilo jeho nablblý páčo a mohli jsme se kochat jeho nepopiratelným talentem.Počítání mrtvých ale nedisponuje jen skvělým,uhrančivým Cagem,kterému tyto role polovyšinutých tvorů seděli jak prdel na hrnec,ale i Scorseseho režie je opět téměř neomylná a dechberoucí.A přesto ani jeden z těchto pánů není hlavní hvězdou této výstřednosti.Tou je ojedinělý,nenapodobitelný,strhující,samotný New York a jeho doslova a do písmene pekelné ulice.Jejich syrovost,špína a beznaděj je doslova geniální a atmosféra života v nich je neskutečně hustá až na hranici snesitelnosti.Samotný příběh je skvěle vystavěn,všichni parťáci kolem hlavního hrdiny jsou též skvělý a originální,Patricia Arquette je úžastně zvláštní,že nevím jestli je strašně hnusná,nebo božsky krásná,dialogy jsou též skvěle vypointované a klubko všemožných lidských osudů je doslova elektrizující.Počítání mrtvých není určitě filmem pro každého,ale mě strhnul a ony tři noci jsem si v sanitce s Cagem dokonale užil.P.S.opět jsem se přesvědčil,že New York je bezdiskuzí město měst! ()
"Máme zakázaný zabíjet lidi na ulicích, vypadá to blbě." -Frank- ()
Na výlete so Scorsesem v jeho špinavých uliciach. Unavený, totálne vyčerpaný, životom sklamaný Nicolas Cage v úlohe sanitára musí neustále vydávať zo seba všetku fyzickú energiu, o ktorú už dávno prišiel a, čo je ešte ťažšie, vydržať všetky svoje prípady po psychickej stránke, byť ľudom oporou, ked sám by potreboval terapeuta a nezblázniť sa. Neustále hľadá svoj kľud, vdaka ktorému by sa mohol zotaviť z pracovnej vyťaženosti a vykúpenie, ktoré by mu dožičilo pokoj. Scenárista umne stupňuje Cageove nočné výjazdy a jeho duševný stav obmenou parťákov. Najprv je to pasívny Larry v podaní Johna Goodmana, ktorého jediným cieľom je dobre sa najesť, ktorý ho oberá o energiu, potom prehnane aktívny a vitálny Marcus v podaní Vinga Rhamesa, ktorému Cage nestačí a to ho vyčerpáva, a na záver zlomyseľný a pomstychtivý Tom Walls v podaní Toma Sizemorea, ktorý v ňom prebúdza to najhoršie. Martin Scorsese opäť zosúladil vo filme všetko, čo mohol a pripravil nám nezabudnuteľnú nočnú jazdu, v ktorej siahne až na dno psychických síl. ()
najhorsi film mojho najoblubenejsieho rezisera. ()
Tohle se mi nelíbilo, na mě moc psycho a depresivní. Žít v takovýmhle světě, tak se nejspíše rovnou zastřelím. Chybí mi tu děj, příběh, něco co by hnalo film kupředu. Je to v podstatě jen sled ubíjejících scén ze život Nicolase Cage a jeho šílených parťáků (Goodman, Rhames i Sizemore válí), což byl asi účel, ale nijak mě to nedostalo. Pro mě jeden z nejhorší filmů Cage (a že jsem jich viděl) i Scorceseho. ()
ouuu, noční atmosféra, noční NY, zlehka a pomalu deprimující apokalyptické výjevy někde za sklem auta, v temných ulicích. a Nick byl naprosto famózní. naděje jdoucí celým filmem v podobě bojujícího otce umírá, ale není to oběť zbytečná, konec není úplně bezvýchodný, což mě mírně zklamalo, abych pravdu řekl, člověk ve finále neví, co si o tom myslet, což je ostatně jediná chyba tohoto majstrštyku. byl bych radši pro něco krutějšího. tohle zaplatilo za svou nestrannost propadem u diváků i kritiky. ()
Ide síce o najslabší film Martina Scorseseho, no nie je až taký zlý. Veľmi sa mi páčil nočný New York a jeho atmosféra. Scorsese vyskúšal mnoho zaujímavých pohybov kamier a uhlov snímania. Hlavne scéna vo sne, ktorá ide odzadu sa mimoriadne vydarila. Na druhej strane, nie vždy som chápal čo sa práve odohráva. Každopádne Frankovy parádne strašilo v hlave a tento snímok ukázal, čo znamená práca saniťáka v NY. Surovosť bola cítiť z každého záberu. 75% ()
Film mne ničím nezaujal...teda snad kromě soundtracku...hudba tu byla skvělá, ale jinak depresivní film o lidském vyhoření a umírání a to mne prostě nebaví... ()
Zajímavý vhled do práce amerických záchranářů i do života lidí v americkém kapitalismu. Tohle mělo běžet v českých kinech za socialismu, ale bohužel to bylo natočené příliš pozdě. Možná by leckdo z těch, co v roce 1989 zvonili klíčema, klíče raději zakopal na zahradě, zabetonoval je a na to postavil sochu Lenina. ()
Scorseseho paralela k Taxikárovi. Aj keď Cage tu nedosahuje kvalít DeNira, ide mu to skvele a vidno, že psychov zahrať vie. Vôbec spektrum bizarných charakterov je veľmi rozmanité, až má človek strach v NY do sanitky nastúpiť. Nedostatkom čierneho humoru film skutočne netrpí. ()
Velice osobitě pojaté drama o životě záchranáře =) - ta nadnesenost a ´úchylná´ kamera spolu s režií udělaly víc, než sem od Bringing Out the Dead očekával. Cage je tak zanedbaný, až je tím krásný a ten úchylnej feťák - šílenec.. - být herec, chci takovou roli =) ()
Tak tenhle film byl velmi podařilý.Velmi mě zaujal vykon Cage který zahrál opravdu psychicky vyčerpaného člověka na jedničku.Ve filmu sou fakt skvělé momenty at už z noční služby v sanitce nebo na pohotovosti.Moc dobrej kousek ()
Frank (Nicolas Cage) prijizdi jako prvni pomoc v ambulantni sanitce ke vsemozne zapektlitym pripadum a roztodivnym obcanum a protoze se mu po dlouhou dobu nedari nikoho zachranit, coz ma za nasledek jeho psychicke rozpolozeni a ruzne excesi. Syrove podana vypoved z prace zachranaru jak si ji jen malokdo dokaze predstavit. Za originalni pojeti zvedam na ctyri hvezdy. 70% ()
Proboha...Tohle není povolání..To je snad za trest.. ()
Takový příběh chlapíka, který chce změnit povolání. Pracuje jako sanitkář a už mu to leze na mozek. KLidně plynoucí film s hudnou jako ze strip barů neurazí, ale ani dech nevyrazí... ()
Reklama