Režie:
Ján LackoScénář:
Ivan BukovčanKamera:
Vladimír JešinaHudba:
Milan NovákHrají:
Marián Kleis st., Anton Mrvečka, Ivan Mistrík, Renáta Kazíková, Štefan Mišovic, Ladislav Fecko, František Dibarbora, Karol Skovay, Jozef Křepela (více)Obsahy(1)
Emil, Vrabec a Mišo sú traja priatelia, ktorých najväčšou vášňou je podávať športku. Každú nedeľu, ako mnoho iných nadšencov, očakávajú výsledky a dúfajú, že raz sa im podarí vyhrať slušný obnos peňazí. Každý z nich má svoj sen - Emil túži po „Jave 250“, Vrabcovi by stačil aj „Pionier“ a Mišo dúfa, že sa raz vyberie na svoju veľkú cestu okolo sveta. Ani jeden z nich však doteraz nemal šťastie v hre. Tento stav sa rozhodnú radikálne vyriešiť. Každý z nich vynaloží maximálne úsilie na to, aby získal čo najviac peňazí na podanie športky - pravdepodobnosť výhry sa tým automaticky zvýši. Ale to nie je tak jednoduché, ako by sa na prvý pohľad zdalo. Situácia medzi priateľmi sa ešte viac vyhrotí po tom, ako sa v televíznej estráde zoznámia s atraktívnou Evou Dvorčíkovou. Tá je už dlhší čas platonickou láskou Michala, ale ten dosiaľ nenabral odvahu, aby sa jej prihovoril. A keďže v láske je povolené všetko, chlapci sa rozhodnú losovať. Ten, ktorý vyhrá, získa právo bojovať o Evinu lásku... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (48)
Reklama na Športku a celkovo na hazardné hry a že vraj v tých časoch boli reklamy nudné. Neboli, táto celkom ujde, aj keď by som to nezaradil ku skvostom slovenskej tvorby. ()
O dva roky neskôr si Ján Lacko zopakoval námet, ktorý zobrazuje náruživosť, naivnosť a prostomyseľnosť nášho národa. Tentokrát ide o zobrazenie roztomilej, rozkošnej a roztopašnej mladosti a najmä davového šialenstva za vidinou jednoduchého a vysokého peňažného príjmu, a čo všetko je pre to schopný človek obetovať, to všetko v humorne ladenom zmysle. 65%. ()
Bez velkých úvah stačí, řeknu-li, že groteskní příběh sice nevyvolal salvy smíchu, ale pobavil. Zejména Ivan Mistrík. ()
"Hurááá, vyhrali sme!" Už niekoľkokrát som film prešvihol, až raz v nedeľu prišlo šťastie...Film ma prekvapil takmer po všetkých stránkach. Pekné farby, dobrý humor, zaujímavý a vďačný námet. Dobrých komédií sa na Slovensku veľa neurodilo, no toto môžme smelo zaradiť k tomu najlepšiemu a aj po toľkých rokoch mi to prišlo vtipné a príjemne pozerateľné. Trojici hercov ťažko uveriť 18-ročných chalanov, ale inak nemám veľa výhrad. Je mnoho spôsobov ako zarobiť peniaze, ale nakoniec sa najlepšia ukázala poctivá robota. 200 korún za montáž antény je dobrý kšeft. 20 korún za lopatovanie fúry uhlia, to už je dobrý vtip aj na vtedajšiu dobu. Kúzlo miniroličiek sa prejaví aj tu. Fúzatý Maďar v závere ma pobavil. " Nie môj antén spadol, sused antén spadol"...80%. ()
Musím uznat, že vizuálně je tenhle film na úrovni (mimo jiné super scéna s metařem) a jeho světáckost a důsledná nemravnost jsou zarážející (satira to asi je, ale nikoli padesátkově „pozitivní, konstruktivní“). Hrdinové investují veškeré peníze do pití a hazardu, provozují trestnou činnost, nechce se jim na vojnu a navštěvují Lotos Club, a to vše bez náznaku toho, že by se s nimi divák neměl ztotožňovat (i když mě osobně tedy od sympatií odrazovala posedlost tou slípkou v belasom svetríku). Na druhou stranu scenáristicky a dramaturgicky je to špatné a nedostatek původního humoru je příliš často kompenzován vtipy typu "někdo chytá ryby, a vyloví starý klobouk". ()
Dnes sú zo stávkarov gambleri a rozmýšľajú, kde neustále zháňať peniaze do automatov, pretože šťastie môže prísť v každej minúte. Dúfam, že o tom nenakrúti nikto slovenskú komédiu. To skôr sociálno kriminálnu drámu. Nie je nadto si raz za čas pozrieť starý slovenský film, kde sú ešte naše mestá zachytené bez sklenených ničnehovoriacich tridsať poschodových kociek. ()
Nostalgia, nič než nostalgia. Tento film som videl ako jeden z prvých a tak ma zaujímalo, čo z neho ešte ostalo ako-tak zaujímavé. Nie je toho veľa. Zopár budov zo starej Bratislavy, švédske košele a pár známejších slovenských hercov. Ale dve hviezdičky by boli voči tomuto pravekému slovenskému filmu nespravodlivé. ()
Vždy som si túto komédiu mýlil s ďalším unikátom - Skalní v ofsajde. To boli ešte časy pravdivých komédií, netrebalo zbytočne zachádzať do vulgárnosti či intimity. Smiech rozdávaný zo života. Tento film je okrem toho reklamou, či skôr antireklamou na športku, loto, gambling. Pre mňa stvárnením i hereckým prejavom večnou legendou a keď sa obzrie človek späť s prekvapením zistí, že ústredná kráska bola Dočolomanského sestra a už nikdy v inom filme nehrala a že dvaja z troch hlavných hercov ukončili svoj život dobrovoľne. Mistrík z lásky, ktorú mu tento film doprial, a Mrvečka pre zdravie. Spoiler: v roku 1958 bola prvá cena v športke až 40 000 Kčs. ()
Výborná komédia Jána Lacka, ktorá rozpráva o trojici kamarátov a ich spoločnej túžbe a posadnutosti - stávkam na športku. Túto rovnakú premisu neskôr Lacko použil vo svojom dospelejšou a komediálne vyšperkovanejšom filme Skalní v ofsajde. Šťastie príde v nedeľu ma ale potešilo. Pre mňa je to film, ktorému určitú naivitu odpustím a ktorý si dokážem do sýtosti užiť. Či už je to skvelo zahranými postavami, jednoduchým príbehom obohateným o vtipné situácie a čo je hlavné máme možnosť vidieť starú Bratislavu - tak ako ju už nepoznáme. Je to krásna nostalgická spomienka - ktorá pripomína časy dávno miulé, a zároveň baví svojou jednoduchosťou - možno práve preto nestarne a možno práve preto je aj dnes pútavá, zaujímavá a zábavná. Lacko sa vo veselohrách vyznal. Podobne ladené filmy sa netočili na Slovensku často, preto je tento veľmi príjemným spestretním slovenskej kinematografie. ()
Jedna už z klasických slovenských komédií. O obrovskej náružlivosti - športke a bezstarostnej mladosti. ()
Komedie, kteřá přežila svou dobu bez ztráty kvality. 1) Na svou dobu neobvykle svěží komedie se dost vzdálila socialistickým kánónům filmové tvorby. Hlavní představitelé nebojují za mír nýbrž mezi sebou o holku, nebudují novou společnost, ale snaží se bezpracně přijít k penězům sázením ve Sportce. Po večerech se scházejí v pochybně vyhlížejícím luxusním podniku, kde nad lahví piva sní své zbohatlické sny._____ 2) Á propos - pivo v podobném podniku se v Čechách podávalo výhradně k jídlu, aby se tam nestahovali pivaři. Ale Slovensko bylo pivařské podstatně méně a tak tam toto nařízení brali s větší tolerancí._____ 3) Uchvátila mě úvodní scéna filmu - vyhlášení výsledků tahu, na něž čeká shromážděný dav na ulici za deště._____Líbily se mi švihácké pánské košile._____A nejvíce oceňuji dobové bratislavské reálie._____ 4) Hrají zde pěkní kluci - 24letý Anton Mrvečka (Štefan zvaný Vrabec), 32letý Marián Kleis starší (mohutnější Emil) a především půvabný 23letý Ivan Mistrík (průvodčí tramvaje Miško)._____ 5) A na závěr si zazpívejme s autorem textu Jiřím Suchým._____ Darmo riešim hlavolam ako dospieť k cieľu / ako šťastie zvábiť mám aby prišlo v nedeľu / Neverím na smolu piatočnú v piatok mám náladu sviatočnú / Piatok za nešťastný deň nikdy neuznávam / týždeň čo týždeň športku si podávam / V sobotu rozmýšľam pri vínku či kúpiť spartaka či simku / V nedeľu však bohužiaľ moja nádej hasne / Nikdy som nič nevyhral a tentoraz zas nie / V pondelok sa budím s prianím s jediným len vážení / Navždy skončiť s tipovaním a svet vraj sa premení / Päťdesiat dva razy do roka prisahám pri brade proroka / Že už len bez tiketov budem kľudne spať / A v piatok znovu hrám na svoj sľub zabúdam / Verím že v nedeľu šťastie budem mať/._____Text uvádím bez interpunkce. ()
Příjemná a rozverná veselohra, nezatížená ideologickou tváří budovatelských let padesátých. Smutný na tom je fakt, že trojice herců, kteří se spolu sešli před kamerou, spáchali během následujících roků sebevraždy. První se oběsil v roce 1962 Arnošt Garlatty (zde v roli prodejce akvarijních rybiček), Ivan Mistrík si prostřelil hlavu brokovnicí v roce 1982 a Anton Mrvečka skočil z okna léta páně 1985. Smutné a drsné osudy. ()
Vyborna slovenska komedia - tak sa jazdi na cierno a balia baby.... ;]] ()
...i po rokoch výborná komédia.moje zaujímavosti Prijatie filmu kritikmi bolo rozpačité. Okrem pochvalných slov sa objavili i kritické hodnotenia. (dyfur) V úlohe čašníka sa objaví džezový hudobník Juraj Lehotský. (dyfur) V jednej z "hlavných úloh" sa objaví dnes už historická električka prototyp T2. (dyfur) Do príbehu je zakomponovaná aj krátka ukážka z divadelnej hry Petra Zvona "Tanec nad plačom". (dyfur) Film zachytáva dnes už neexistujúce miesta v Bratislave - trhovisko na Rybnom námestí a Tatra kabaret. (dyfur) ()
Veselohra o športke a o vášnivých športkároch. Trojicu mladých mužov privádza spoločné „športkárenie“ do rôznych nepríjemných a často až komických situácií. Ich predstavy o rýchlom zbohatnutí sa však čoskoro rozplynú. 8/10 ()
Hadam jedina slovenska komedia /a to sa hlasim k cechoslovakizmu/, na ktorej sa da aj zasmiat. A reziroval ju mne neznamy Jan Lacko. 80 % ()
No, marne si ted rychle vzpomenu na lepsi slovenskou komedii. Film ma tempo, vtip a hezky namet, s ohledem na tehdejsi manii kolem sazeni sportky. Herecke vykony jsou diskutabilni, do tohoto filmu to vsak nejak pasuje. Sympatickou postavu ztvarnil Ivan Mistrik. Potesila taky velmi hezka Renata Docolomanska (az na ten kartac v podpazi, fakt humus:-) ), bohuzel to byla jeji jedina filmova role. Na dokonalosti mi snad chybela jen navsteva plesu, kdy za jeden balonek hosi dostali tri ceny a vzhledem k rocnimu obdobi naprosto infantilni (lyze, brusle). Ale bavil jsem se a po technicke strance taky velmi dobre. ()
Film ktorý nevie čím chce poriadne byť. Úvod začína výborne. Potom to skĺzne do scén ktoré príbehu nič nedávajú len ho spomalujú. Herecké výkony sú fajn len v dvoch prípadoch ()
(83/2016) / Stále celkom podarená komédia, ale Skalní v ofsajde sú iná liga :). Film aj dobre vyzerá a obsahuje kopu záberov z Bratislavy, pekné si takto pripomenúť niektoré známe miesta. (6/10) ()
Skrátil som si ním chvíľu, s nezaujatým postojom, bez predsudkov a odporúčaní. Môžem povedať, že som nečakal takú kvalitu. Nadýchal som sa z neho starej americkej réžie a kamery, ako by to američania aj natáčali. Jediné, čo ma držalo v našich zemepisných šírkach boli kulisy mesta, čo považujem za kus umenia, vytiahnuť z Bratislavy tak pekné zábery. Nechcem tvrdiť, že by sme tento film mohli porovnávať s Krstným otcom, chcem len pochváliť odvedenú prácu na réžii, kamere, hudbe, výprave,... na Slovenské pomery. Veľmi reprezentatívne. ()
Reklama