Režie:
Gregory NavaKamera:
James GlennonHrají:
Zaide Silvia Gutiérrez, Lupe Ontiveros, Enrique Castillo, Mike Gomez, Sheryl Bernstein, Ernesto Gómez Cruz, Diane Cary, Trinidad Silva, Larry Cedar (více)Obsahy(1)
Majští indiáni z jedné vesnice už jsou unaveni z toho, že jsou neustále bráni pouze jako nádeníci, a tak se organizují za účelem zlepšit svoji životní úroveň. Guatemalská armáda odhalí jejich plány a proto celou vesnici zničí. Dospívajícím sourozencům se podaří uniknout masakru. Jako jedinou šanci si stanoví "dostat se na sever", tedy do USA. Vydávají se na dlouhou a složitou cestu přes Mexiko, aniž by vlastně věděli, co budou dělat, až do "země neomezených možností" dorazí. (Morien)
(více)Recenze (22)
Kombinácia sociálnej drámy, rozprávky, komédie, tragédie a v jednej scéne aj hororu. V tejto jednej odpudivej scéne sledujeme veci, pri ktorých je aj ľubovoľná sekvencia zo série Saw len taký odvar na zívanie. Teda aspoň podľa toho, čo som počul od niektorých žien o ich "láske" k istému zvieratku obľubujúcom kanalizácie. El Norte pri svojej dĺžke rozhodne nenudí, ani striedanie spomínaných prístupov nenabúrava jeho kompaktnosť, ale skrátka pôsobí už dnes, keď sme touto tematikou v kinematografii zahltení, mierne naivne a rovnako naivne pôsobia aj dve hlavné postavy. Je dobre, že bieli Američania nie sú vykreslení ako provplánové zlo, i keď niekde v podhubí cítiť, že ich záujem o migrantov tkvie v tom, že sú najmä lacnou pracovnou silou. 70% ()
Čím větší je touha po zlepšení osudu, tím víc překážek se staví do cesty (karmický zákon) - a nakonec: je to, čeho jsme dosáhli oním vytouženým cílem? Nezaměnili jsme jen otáčející se hlavu míchačky na beton za otáčející se vodní kolo (poselství filmu?)? A horský potok za kapající kohoutek a splach záchodu? Ovšem, je to složitější. Potomci Mayů prostě utíkají ze země, kde je zřejmě dosud vypsána odměna za indiánský skalp. Námitka (viz též Pedestrian): film je příliš emocionálně vypjatý. ()
Zaujímavý náhľad do zmýšľania prostých guatemalských indiánov, ktorí sa snažia o to - čo my všetci - nájsť si štastie na tomto svete. To, ako ich každá jedna skúsenosť posúva dopredu a pomaličky odbúravajú prostú naivitu vo veľkom svete. Život je boj, hoc ste kdekoľvek a bez neustáleho rvania sa vás bude neprestajne ťahať ku dnu. Spracovanie nepatrí medzi tie kvalitnejšie, vykazuje aj pár logických chýb (napr. že by si nóbl reštaurácia nemohla dovoliť normálnych ľudí do kuchyne a riskovala by ilegálnych imigrantov), ale kompenzuje je to svojou myšlienkou, pekným odkazom o sile rodiny i priamočiarym príbehom, ktorý nenudí. ()
[3,5*] "Show me exactly where you are from." "What the fuck? What's this fucking thing you're showing me? What the fuck are you talking about?" "Well he sounds like a Mexican to me." Pri mojich filmových potulkách som opäť raz zavítal do odľahlého a mne takmer neznámeho kúta Zeme, ktorým je tentokrát Guatemala. A treba podotknúť, že som sa dostal na miesto ohromne atraktívne, podmanivo pretkané mayskou kultúrou (hudba, krásne pestrofarebné oblečenie) a mystickou atmosférou dávnej civilizácie. Dráma dvoch mayských súrodencov Enriqueho a Rosy, zaradená v zozname 1001 filmov, ktoré musíte vidieť, než umriete, prechádza troma fázami, ktoré sa od seba významne odlišujú - krajinou, farebnou štylizáciou a hlavne svojou atmosférou (v podstate aj žánrom). Na skoro až rozprávkovo dobrodružnej ceste Enriqueho a Rosy na vysnívaný "Sever" je to najskôr do zelena ladená Guatemala (thriller s bojom o holý život), potom žltohnedé Mexiko (road-movie dobrodružstvo) a napokon do modra sfarbené USA (sociálna dráma). Film sa venuje téme ilegálneho prisťahovalectva do USA, pričom prisťahovalcov vykresľuje ako ľudské bytosti so svojimi citmi a snami. Ukazuje kontrast medzi idealizovanými predstavami o blahobyte a neutešenou realitou ťažko sa pretĺkajúcich imigrantov. Americký sen sa proste môže veľmi ľahko zmeniť na nočnú moru. Hoci film nemá zrovna optimistické vyznenie (jeho nálada je často dosť skľučujúca), potešilo ma, že sa v ňom našlo miesto aj na celkom vydarený odľahčujúci humor (najviac ma pobavil ten návod, ako sa má človek vyjadrovať, aby bol považovaný za Mexičana - viď citát na začiatku). "In our own land, we have no home. They want to kill us... . In Mexico, there is only poverty. We can't make a home there either. And here in the north, we aren't accepted. When will we find a home, Enrique? Maybe when we die, we'll find a home." ()
Silný příběh je prostě silný příběh, a když je ještě skvěle zahraný a dobře natočený, tak se z toho stává jednoduše skvělý film. Tady vůbec nevadí, že se mluví španělsky. Vlastně by ani nevadilo, kdybyste neměli titulky. Ti herci jsou tak skvělý a ten příběh tak krutě krásně dojemný, že zamáčknete na konci slzu a pak si jen povzdechnete, že tak to prostě je. ()
Zajímavosti (1)
- 1. cena na Montréal World Film Festival 1986. (d-fens)
Reklama