Režie:
Ivo TomanScénář:
Jaroslav DietlKamera:
Josef IllíkHudba:
Jiří ŠustHrají:
Karel Hlušička, Jiří Kodet, Hana Čížková, Karel Dellapina, Ladislav Herbert Struna, Jiří Kostka, Jiří Němeček, Slávka Budínová, Libuše Geprtová (více)VOD (1)
Obsahy(1)
V květnu roku 1945 použili čeští revolucionáři v bojích několik pancéřových vlaků - dílem ukořistěných, dílem sestavených ze všeho, co přinesla trať. Jednomu z nich velel posunovač Jan Chýň, kterému se podařilo dovézt zbraně z muničního skladu v Libčicích na pomoc bojující Praze. (Bontonfilm)
Recenze (71)
Zo zaciatku filmu som tomu daval sancu, ze sa z toho mohlo vyklut nieco poriadne. Na moje nemile prekvapenie sa v nom toho prilis nedialo a ked uz prisla na rad nejaka akcia, tak to len taka odflaknuta. Vsetko sa to tocilo okolo vlaku, ktory si to namieril do Prahy. Najvacsim drsnakom na nom bol ten dedek, ktory obsluhoval ten protiletecky gulomet. Troska mi pripomenul Ramba 4, kde Stallone strielal s tym gulometom na tom aute. Takze uz teraz viem, skade Sylvester Stallone ukradol tu inspiraciu ohladom toho gulometu:) Zabavne aj bolo to hadzanie lopatou plnou zeraveho uhlia na bliziacich sa nemeckych vojakov, ktory sa pokusali obsadit lokomotivu. Akcnym prestrelkam chybali lepsie zakomponovane samotne utoky a kamera tiez nebola najlepsie vyriesena. Ani samotne nemecke tanky to nezachranili, pretoze nedostali velky priestor, aby sa v plnej krase ukazali pred ceskymi obrancami vlaku. Nastastie film neni prilis dlhy, co mu fakt pomohlo. Keby bol este dhsi, tak by som asi na neho nadaval a mozno by sa u mna tiez prejavili znamky zivania, ze ma to tak zaujalo. Je to taky slaby priemer od ktoreho necakajte, ze budete nan cumiet s otvorenymi ustami a s napatymi nervami, ako sa to vyvinie dalej. Nic moc extra sa teda nekona. ()
Na to, kdy byl ten film natočen, je tam překvapivě málo bolševické propagandy. Další hvězdu bych dal za ten vlak, který jsem jako malý kluk vídával odstavený na nádraží v pražských Holešovicích...:-) ()
Já naprosto souhlasím s kolegou SLIMAKEM.V době kdy se to točilo-tedy zlatý střed socialismu,se dokonce dalo očekávat že ve filmu bude té komunistické agitace a vychvalování tehdejšího režimu o mnoho víc.S radostí jsem konstatoval že tomu tak nebylo.Slovo STRANA tam padlo snad jenom jednou,jedna jediná minischůze.Film byl o tom o čem měl být dle názvu-o zbraních.Žádné patlaniny tanků-vojenská technika 2.svět.války tak jak byla.Snad ta scéna s najetím do obrněného vlaku-tedy zlomení dělové věže,dřevotříska bohužel praskla moc rychle.No a ten konec-T34 se sunuly jak šneci.Jinak moc fajn.Ono se to tady mladíkům mluví o propagandě-když tu dobu znají jen z vyprávění. ()
Působilo to na mne jako "jede, jede mašinka..." ()
Československý válečný film z období květnového povstání, jenž se téměř celý odehrává na železnici. Hlavní postava, posunovač v nenápadné železniční stanici Jan Chýň, dostane povel od strany, že musí za každou cenu dovézt zbraně do Prahy na pomoc povstalcům. Nutno dodat, že takhle drsnýho frajera, jakého hraje K. Hlušička, jsem už dlouho neviděl (navíc mu skvěle v podobném stylu sekunduje řidič vlaku K. Dellapina). Snímek se snaží zobrazit ojedinělá hrdinství v těžkých časech, avšak činí to velmi nevhodným způsobem, neboť naprostá většina scén není absolutně věrohodná. Jak už bylo mnohými zmiňováno, počínaje srážkou vlaku s obrněným SS transportérem, kapitulací vycvičených a dobře vyzbrojených vojáků před hrstkou vesničanů s puškami a jako vrchol ten děda (J. H. Struna) na protiletadlovém dělu. Pochopitelně nechybí těžce nepovedený milostný románek, a sice vzplanutí mladé komunistky H. Čížkové s rudým gerojem Hlušičkou. O závěrečné vysoce dojemné scéně, v níž se setká Hlušičkův vlak, jedoucí pro další zbraně, s postupující sovětskou armádou, nechť si udělá obrázek každý sám. Bohužel Tomanovo dílo je velmi ovlivněno tehdejším tendenčním stylem a přestože scénář má na svědomí J. Dietl, hodnotím většinu scén jako účelové a nevěrohodné. ()
Jedna z mála věcí, které se mi na filmu líbily bylo to, že se filmaři víceméně zdrželi dál od všelijaké nesmyslné komunistické propagandy a zbytečného heroismu. Tím však můj výčet kladných dojmů pomalu končí. Film má neuvěřitelně nelogický až stupidní příběh. Nezlobte se na mě, ale udělat ze starého dědy protileteckého dělostřelce, nechat pár vesničanů úspěšně přepadnout po zuby ozbrojený obrněný vlak téměř bez jediného výstřelu nebo dokonce projet okolo německých tanků v bezprostřední blízkosti a neutrpět žádné poškození, to už chce opravdu velkou fantazii a notnou dávku odvahy z toho všeho udělat válečný film. Víc než válečný film mi snímek Zbraně pro Prahu spíše připomíná takový starý komunistický akčňák s celkem neznámými herci, nesympatickou hlavní postavou a se spoustou nesmyslných scén. Lepší scénář a zajímavější herce, dopadl by snímek asi daleko lépe. 3/10. ()
Roztomile naivňoučké, žďabec poplatné době (ne ovšem nějak nesnesitelně).................ale jo, i když to není můj šálek kávy, dá se to. ()
Prokomunistickou optikou deformovaný a těžkopádný pohled na pražské povstání a odezvu mimo. ()
Zbraně pro Prahu mají jednu katastrofální nevýhodu. Nebyly natočeny na západ od našich hranic. Kdyby to tak bylo, drtivá většina filmu by byla aplaudována. Nechci srovnávat, opravdu ne, ale podívejte se na plno válečných filmů z anglo-americké produkce a najdete tam neskutečné množství podobných negativů, které se tu v komentářích objevují. Takže bych spíš vyzdvihl fakt, že tenhle film budou určitě milovat příznivci mašinek, velice zajímavé je si v bonusech poslechnout líčení P. Taussiga, který odhalí fakt, že tenhle film neměl jediný trik, vše se jelo naostro. Proto i ony dřevěné škatule na pancéřových vlacích a podobné věci, které jsou k vidění i u oslavovaného Bonda. Bohužel některé scény, zejména ona patetická závěrečná či například úprk dvojice Skamene-Kraus od poškozené trati, to film zbytečně shazuje. Neřešil bych tu až tak fakt, že se Němci rozprchnou před revolucionáři či se nejsou schopní trefit do lokomotivy. Vzpomeňme na Con Air, kde se posádka bojového vrtulníku nemůže trefit do letadla jak kráva a zhruba tisíc dalších filmů, včetně Ramba 2 a 3. Zbraně pro Prahu beru jako velice zajímavý počin, který na svou dobu měl svou kvalitu a proto stojí za to občas i ty oči přimhouřit. Poctivé 3 a kousek k tomu. ()
Film je sice druhem dobové propagandy, nicméně mě se velmi líbil. Dnes se točí filmy stylu americký hrdina je borec, tak dřívě - což je logické - byl borec východní hrdina. Vlakové prostředí filmu je naprosto fascinující. Hlavní hrdina je rovnej, skvělej, ve filmu je láska, hrdinství, záporáci, smrt, smutek a nakonec velké nadšení a radost, takže co víc si přát? Navíc kombinace Kodet - Hlušička je přímo vražedná :) a Hudba - ta se dost povedla... ()
Tondo, ja dostal vod Strany příkaz dovézt do Holešovic zbraně. Tondo, taky bych se klepal... ()
Zatímco první polovina filmu ještě plyne povětšinou v klidnějším tempu, ta druhá už je překvapivě dost napínavá a akční. Když pomineme hrozný patetický závěr - něco takového nebylo ani v Osvobození Prahy - jde o vesměs příjemný dobrodružný film. Skrytě samozřejmě horuje pro "temnou stranu Síly", ale to u naprosté většiny podobných filmů beru s nadhledem. To bych se pak mohl pohoršovat i u Dovolené s Andělem :) ()
Dobrý komentář Sportovec. A má pravdu. Na druhou stranu jsem jako malej tenhle film nesmírně prožíval a nejvíce mně fascinoval Jiří Kodet ve fešácké prvorepublikánské uniformě s třemi trojúhelníčky nadporučíka na náramenících. Nicméně, před pár roky jsem si film čistě z nostalgie film koupil na DVD a shlédl ho (se značnými obavami) a zas tak špatné mi to nepřišlo. Propaganda ve vztahu k době se omezila na sovětský tank s rudou vlajkou a slzícími komunisty, ale paradoxně jsem si všiml, že tady byl předveden jeden zásadní moment, kterému jsem v dětství nevěnoval pozornost. Onen rázná soudruh Hlušička je s e vším hned hotov - Kodeta jako buržousta na začátku vyžene, z mašiny sundá nejzkušenějšího strojvůdce, protože "soudruh" topič mu tvrdí, že lokomotivu uřídí sám, tátu zavře v baráku....a následně se nestydí (když zjistí, že se bez "buržoazních" odborníků neobejde) je prakticky bez omluvy vzít zpátky. A otce, kterého chtěl uchránit před stařeckou zbrklostí nakonec použije taky a přivede na smrt. Ale takhle se přece komunisté chovali i později. Tdy to nějak ideologicky soudruzi ne zcela zvládli a je to dobře. Jinak na svoji dobu celkem akční a co bych vyzdvihl, byť to v českých filmech nebývá příliš běžné - hudba.....nakonec tak 65%. ()
Komunistický režisér Ivo Toman, přeceňování významu úlohy KSČ a rudé armády, tendenční film, snad jen ten Karel Hlušička a pár dalších se snaží aspoň trochu něco zahrát.. ()
Slibně se rozvíjející válečný film, který zhruba v polovině ztratí jak na tempu, tak na zajímavosti. Naštěstí ne na dlouho. Desítku musím dát za občasné Honzovy hlášky. Další samozřejmě za vláčky. Celkově za zpracování dám dvacet, a další za efekty. Dobrý film, jen občas s hluchotou. ()
Bavila mě konfrontace Hlušička coby komunistický všeuměl, vševěd a hrdina kontra Kodet coby vojenský frajírek a imho prototyp "zápaďáka". Opravdu jen velká škoda několika zpackaných scén, ale celkově hodně nadprůměrný snímek. Pro fanoušky (nejen) československých válečných filmů určitě klenot. ()
Mě na tomto filmu zaujaly 2 věci : patrně nejméně sympatický kladný hlavní hrdina v českém filmu, který nejdříve všechny kolem pošle do řiti a pak je jde žádat o pomoc, skutečně svérázný postup, a mladá hysterka v podání Hany Čížkové, kdy jsem se bál každého jejího výstupu, co zase provede za kravinu. Celkově film nic moc, hlavní hrdina má nějak dostat zbraně do bojující Prahy, i kdyby měl přitom zničit celou německou armádu, ale když strana přikáže, vše se musí podařit. Pomáhá mu přitom parta ajznboňáků a důchodců, kteří ničí německé tanky a letadla na potkání. Až směšná je scéna s vlakem, který si to prosviští kolem německých tanků a mimochodem jich několik zničí a sám dostane jediný zásah. Podle mě stačil jeden zásah do lokomotivy a nebylo by co řešit. Kromě toho je v záběru, kdy střílejí na německý tank naprosto evidentní, že to určitě nebylo z jedoucího vlaku. Spíše je to horší průměr, i když moc normalizačních hlášek zde naštěstí nezazní. ()
Rudá barva z tohoto filmu sice přímo čiší, ale trocha reality na tom asi bude... Ono ozbrojování dědků, no ostatně proč ne, kdo asi tak v bojoval v pražském povstání? Mladí i staří. Ale uznávám, že hrdinnost hlavních hrdinů je až nadpřirozená... No navrch fuj, dole huj. Dobrá myšlenka, moc rudé provedení... ()
Docela pěkný průměrný válečný český film, který měl vyjádřit použití pancéřových vlaků za války, ovšem jak je zvykem u mládeže na csfd, vyjadřuje jen propagandu režimu. Jako by většina komentátorů zde jej zažila, aby mohla hodnotit. Kdyby jste raděj koukali na film jako takový. ()
Další z hrdinských filmů z konce druhé světové války. Nejedná se o nic světoborného ani nijak propagandistického. Vlastně jde o obyčejný příběh, takovou menší trail movie o tom, jak se v pořádku dostat na pomoc bojující Praze. Nabízí se mnoho dramatických okamžiků, které mohly být natočeny jako epos, ale nic takového se bohužel či naštěstí nekoná. Z filmu toho v hlavě tak moc nezůstane a to je možná trochu škoda. ()
Reklama