Režie:
Paul VerhoevenKamera:
Jan de BontHudba:
Basil PoledourisHrají:
Rutger Hauer, Jennifer Jason Leigh, Tom Burlinson, Jack Thompson, Susan Tyrrell, Ronald Lacey, Brion James, Simón Andreu, Bruno Kirby, Héctor Alterio (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Na začátku šestnáctého století zuří kdesi v západní Evropě jedna z mnoha šarvátek podporovaných dosud ještě stále netuchající morovou nákazou. Italský šlechtic Arnolfini (Fernando Hilbeck) se snaží za každou cenu dostat zpátky svůj hrad a slíbí bandě žoldáků několik hodin plenění, pokud se jim podaří ho dobýt. Jenže žoldnéři jsou horší jak smečka vlků a tak se rozhodne svůj slib změnit. Odebere jim zbraně i kořist a pár jich pro výstrahu nechá pověsit. Malá skupina z nich vedená Martinem (Rutger Hauer) se ale rozhodne svou křivdu napravit loupením. A jaké je jejich překvapení, když se jim do kořisti připlete i sličná nastávající choť Arnolfiniho syna Stevena (Tom Burlinson) Agnes (Jennifer Jason Leigh). A netrvá dlouho a Martin se zamiluje... (monolog)
(více)Videa (2)
Recenze (205)
Poněkud opomíjený Verhoevenův snímek. Odehrává se na začátku 16. století ve válkou zmítané Evropě. Zaměřuje se převážně na princeznu Agnes, která je unesen a žoldáky a vězněna na hradě. Její snoubenec Steven se ji vydá zachránit. Nemá to ale vůbec jednoduché a překážky se mu staví do cesty. Obránci se hradu nechtějí vzdát. Proto musí zapojit svůj intelekt a sestrojí důmyslné zařízení. Ani to ale záchranu princezny nezaručuje. Ve filmu je dost zvratů a postavy často mění strany. Chce být vůbec princezna zachráněna? Netrpí Stockholmským syndromem? Místy je to hodně drsné. Jennifer Jason Leigh se na roli princezny podle mě hodila skvěle. "Ty zrůdo!" ()
Dobrý film. Hauerovi historické role vždycky sedly, vedle Navarra z Ladyhawke jeho nejlepší role, ve které jsem ho viděl. Naprosto beskrupulózní, egoistický žoldnéř, žádný nagelovaný hrdina, co nám vykládá etický kodex po americku. Už jen pro Verhoevenovu "nepokřivenou" vizi (ono je to relativní) mám tenhle film rád. Ani andělsky vypadající princeznička není nevinná panenka. Film, jehož atmosféra dýchá středověkem i dráždivou erotičností. Nebere si servítky, evidentně si nehraje na film, který chce zachovat dekórum. Takové filmy mám rád. Spolu s velmi dobrou hudbou Basila Poledourise jednoznačně jeden z TOP historických filmů. ()
Paul Verhoeven je kontroverzní a neortodoxní, leč dle mého názoru i velice talentovaný režisér. Nejednou si sice vybere zrovna žánr nebo námět, který mi moc neříká a když už se konečně odhodlám podívat na jeho film, provází mě první minuty pocit, že mě slavný režisér mine velkým obloukem. Jenže to se opět nestalo, tentokrát mě upoutal snad ještě víc, než většinou předchozích, ryze nizozemských počinů, a z Masa a krve se brzy rozjel zážitek, tentokrát v duchu výpravného žánrového dobrodružství se špetkou fantasy a romantického nádechu v prostředí středověkých reálií. Divoká putování žoldáků jsou ze strany režiséra doplněna rovněž divoce naturalistickým ztvárněním soubojů, zhoubného moru, tragických skonů a mrtvol, nespoutanosti a erotiky, nicméně atmosféra spolu s mnoha zajímavými prvky v čele s magickou sochou svatého Martina dělá své a díky svižnému epickému vyprávění fungovalo na mě Maso a krev jako osobitá žánrová zábava. S příchodem na hrad a během následných opulentních hodů se děj ještě lépe roztáčí a těch nezapomenutelných akčních scén přijde hromada... ať už souboje s nečekaným střetem na mostě, série akcí s jezdícím dřevěným krytem, žebříkem a bombou, později se studnou, řetězem a bleskem... nebo v protikladu k výpravné akci upoutá i komorní chvilka pro hravé stínové divadélko rytířských siluet na bílé zdi. U této velkolepé, leč drsné podívané jsem byl nečekaně nadmíru spokojen. [85%] ()
Verhoeven opět po svém, středověk se v jeho podání nemusí striktně držet historických reálií, nemusí být ani zasazen do žádné familiární události, Paul Verhoeven prostě vezme pár postaviček a vykreslí dobu na jejich činech, uvažování a životní situaci, v které se nachází. Dá se říct, že tento popis zní dost intelektuálně, ale opak je /téměř/ pravdou. V Masu a krvi se rabuje, zabíjí, žere a samozřejmě sexuje... Násilně. Charakterům jde jen o základní potřeby, na první pohled se zdají jednorozměrné, čímž do všeho jakoby krásně zapadají, ale o to víc později potěší, když se vyplaví na povrch jejích další stránka - záporák si u nás získá sympatie, nevinná panna se ukáže býti manipulativní děvkou atd. Osobně mi vadila nizší míra zábavnosti, či nějaké dramatické vyhrocenosti (tedy malinko nuda). 7/10 ()
U pohádek dopředu nevíte, zda si budu podávat ruku s naivitou, či s krutostí. Maso a krev na to jde obráceně. Ze středověkého příběhu vytváří pohádku, a ne ledajakou – pořádně drsnou. Verhoeven freneticky střídá chvíle uvolnění a napětí, využívá letitých postupů, a kdyby byla filmová řeč slyšet, tohle by bylo afektovaný řvaní. Verhoeven je z těch režisérů, před nimiž musíte zahodit všechny předsudky a vydat se mu všanc tak řečeno na vlastní nebezpečí. ()
Galerie (53)
Zajímavosti (14)
- Jeden z nejvýznamnějších sporů se odehrál mezi Paulem Verhoevenem a Rutgerem Hauerem (Martin), který si chtěl vypěstovat pověst herce hrajícího spíše hrdiny než padouchy, jako tomu bylo ve filmu Blade Runner (1982). To bylo v rozporu s Verhoevenovým záměrem vykreslit morální nejednoznačnost svých postav a středověk jako „smradlavou dobu, ve které se dá žít“, aby se distancoval od typických středověkých fantasy vyobrazení tohoto období. To způsobilo, že mezi oběma tvůrci vznikla hořká roztržka a už spolu nikdy nespolupracovali. (classic)
- Postava menom Hawkwood (Jack Thompson) bola pomenovaná po Sirovi Johnovi Hawkwoodovi (1320-1394), skutočnej historickej postave. Hawkwood viedol skupinu condottiérov - talianskych žoldnierov v 14. storočí. (misterz)
- Některé části filmu byly cenzurovány, včetně sekvence znásilnění. To naštvalo Jennifer Jason Leigh (Agnes), která byla proti cenzuře. „Je to brutální a ošklivé znásilnění a vím, že to spoustu lidí rozruší. Ale ten film je výjimečný. Paul Verhoeven je tak nadaný.“ (classic)
Reklama