Režie:
Paul VerhoevenKamera:
Jan de BontHudba:
Basil PoledourisHrají:
Rutger Hauer, Jennifer Jason Leigh, Tom Burlinson, Jack Thompson, Susan Tyrrell, Ronald Lacey, Brion James, Simón Andreu, Bruno Kirby, Héctor Alterio (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Na začátku šestnáctého století zuří kdesi v západní Evropě jedna z mnoha šarvátek podporovaných dosud ještě stále netuchající morovou nákazou. Italský šlechtic Arnolfini (Fernando Hilbeck) se snaží za každou cenu dostat zpátky svůj hrad a slíbí bandě žoldáků několik hodin plenění, pokud se jim podaří ho dobýt. Jenže žoldnéři jsou horší jak smečka vlků a tak se rozhodne svůj slib změnit. Odebere jim zbraně i kořist a pár jich pro výstrahu nechá pověsit. Malá skupina z nich vedená Martinem (Rutger Hauer) se ale rozhodne svou křivdu napravit loupením. A jaké je jejich překvapení, když se jim do kořisti připlete i sličná nastávající choť Arnolfiniho syna Stevena (Tom Burlinson) Agnes (Jennifer Jason Leigh). A netrvá dlouho a Martin se zamiluje... (monolog)
(více)Recenze (205)
Hodně věrohodné, až naturalistická vyobrazení, v nějakých okamžicích na mě až moc. ()
Středověký příběh, který Paul Verhoeven okořenil zvláštní erotikou, jak je u něho již zvykem. Romantickou scénu vyznání lásky vyzdobí na stromě pověšenými dvěma těly rozpadajících se a tlejících mrtvol - jak úžasná romantika, přesně podle mého gusta. Hudební mistr Basil Poleroudis dodal filmu patřičnou tvář (občas jsem zaslechl Conana). K dokonalému prožitku chybí málo, Verhoevenova úderná síla teprve přijde. ()
Paul Verhoeven se nezapře. Jeho první "velký" film je natočen se skvěle zobrazenou dobovou autentičností, i přes svou délku ani na okamžik nenudí a herecké obsazení je přesné - sedí do charakterů zúčastněných postav. Je (na svou dobu určitě) velice odvážný, ba přímo dráždivý - a právě v tom vidím charakteristický podpis režiséra snímku. Postavy nejsou černobílé, jednají podle vlastních potřeb a chtíčů, nejsou tu k vidění přehnaně šablonovité postavy typu hodný princ nebo zlý grázl bez špetky citu. Film mě dokázal vtáhnout do děje, umožnil prožít si dobové dobrodružství s hlavními postavami, mnohé scény přímo nadchly a překvapily nezastíranou reálností. Mnohé také potěší mužské oko (obzvláště fanoušky J. J. Leigh). Příběh je kvalitní a nic neopisuje, hudba výborně dokresluje atmosféru, kostýmy i prostředí, kde se vše odehrává, jsou nádherné, překvapivě dobrý film. Zajímavé, že jsem o něm dvacet let vůbec nic neslyšel... ()
keď som bol malý tak sme boli s celou rodinou niekde na trhu. ja som strašne chcel kúpiť nejakú videokazetu, tak mi mama jednu dovolila. vedla seba som tam uvidel hook a krv a mäso. rozhodol som sa pre krajší obal (jasne že krv a mäso, veď na obale bol rytier). celý natešený že uvidím skvelý príbeh s mnohými bojmi, rytiermi a princeznami som si videokazetu pustil. čo som však zhliadol ma dosť šokovalo. drsný, miestami nechutný (hlavne čo sa týka morovej epidémie) film ktorý rozhodne nie je pre slabšie žalúdky. i keď keby som vtedy vedel čo je verhoeven zač tak by som sa mal určite na pozore. ()
Trochu slabší Verhoeven - krvavej romantismus. ()
Natáčet maso a krev nestačí. Pro dobrý film je potřeba také smysluplný děj a uvěřitelné scény. V tomhle ohledu asi nejvíce potěší výsuvný žebřík, který pravděpodobně sestrojil Leonardo Da Vinci. Dále si vzpomínám na některé další "boty" jako třeba smrtelný úraz se sochou, nebo eskapády s vodou ze studny. ()
Co to krucinal bylo? Muze mi tady nekdo rict kdo ze si mel v tomto snimku ziskat me sympatie jako kladny hrdina? Komu jsem tady mel drzet pesti, szit se s nim a prozivat vsechno to jeho dobrodruzstvi? A nebyl by to Verhoeven aby nam tam nepridal nejake to vzruso pro dospele. Ale pribeh jsem tam nezaznamenal nikterak oslnivy, ba spise hodny do hodin ceskeho jazyka nekde na zakladni skole. Hl. hrdinka sama nevi koho chce. Na druhou stranu je tento snimek odlisny od vsech jinych snimku tohoto zanru a to je vzdy sazka do loterie. Jak tak sleduji vetsinou se libilo, ovsem u me to nikterak nezabralo. Jen ten Rutger Hauer byl cool. ()
Je to boj v mene tzv. vyššieho cieľa s použitím akýchkoľvek prostriedkov vrátane násilia bez ohľadu na akékoľvek morálne princípy. Réžia Paula Verhovena je efektívna a dokonalá ako obvykle a celé obsadenie má nádherné a veľmi prirodzené predstavenia. Ale najviac ma zaujala Jennifer Jason Leigh, ktorá má jeden zo svojich najlepších výkonov. V úžasnej úlohe, mladej ženy, ktorá používa svoje telo na boj o prežitie v nepriateľskom prostredí. 8/10 ()
Reziser Paul Verhoeven /Total Recall/ natocil silny film inspirovany tematikou stredoveku. Kopa nasilnych surovych scen, nahota nechyba, takze chlap si moze zamlsat len na samiciach /aby bolo jasne, na zbuznelu homoromantiku som hajzel, to treba rovno strielat/, reziser je vsak uvolneny, nekomercny /povedane otvorene, ze serie na Blbowood a kadejaky blbowoodsky vyplach/ a dost sa vyhyba klise. Rutger Hauer /rozpravka LadyHawke/ to pekne taha, film ma tempo a veruze aj nejeden strhujucejsi okamih. Okrem Hauera zvysok ludi nepoznam, ale snimok potesi fundov pouzivania mecov a strhne svojim dobrodruznym ponatim : 85 % ()
Tyhle středověké dobrodružné filmy mi ne vždy sedí, ale často je to tím, že buď středověk zobrazují strašně idylicky a nebo jsou vyloženě hard fantasy. Maso a krev v sobě rozhodně nemá to první, o to druhé se naštěstí jen otře, ale celkově to na svůj žánr docela funguje, jen mi chvíli trvalo, než jsem se do toho dostal. Bavit mě to začalo až někdy okolo 45 minuty, ale pak už si mě to opravdu získalo a bral jsem to jako film o neustálém boji o vlastní přežití v době, kdy celý život byl jen o tom a díky tomu jsem moc neřešil některé přehnané detaily. Nakonec to u mě skončilo stejně, jako zatím všechno, co jsem od Verhoevena viděl. Total Recall se mi stále líbí nejvíc, ale RoboCop se mi líbil doslova stejně jako tohle - taky má své mouchy, taky je v něčem přehnaný, ale jako žánrová zábava obstojí dobře. A asi bych neměl problém si to pustit znova, takže tu slabou čtvrtou hvězdu taktéž přidám. O středověku ale znám jiné a lepší filmy, které jeho drsnost ukazují výstižněji a přitom jim pro to stačí málo, jako třeba u scény morového "pochodu" v Sedmé pečeti. Slabé 4* ()
Paul Verhoeven při psaní scénáře použil všechny klasické znaky středověku a myslím si, že je nám ukázal v pravém smyslu (víra ve znamení, žádná ctnost rytířů, plundrování a tak). Bohužel to ale tak nešikovně zamíchal, že z toho vylezla jen patlanina a ne pořádný příběh. Samotný film pak až na scénu "znásilnění" JJLeigh není ani pramálo drsný. I ten Rutger Hauer se mi tu nelíbil, ale v dalším roce natočil vynikajícího Stopaře, takže jsem mu tohle odpustil. ()
Na konci minulýho století to byl legendární historickej mišmaš. Verhoeven byl zárukou kvality, a určitá syrovost mě k filmu lákala. Film zůstával i po určitejch ořezech mejch sbírek. Dnes už to ovšem vidím jinak. Není to ani dramatický, ani dobře natočený, a je v tom cejtit spíš Evropa. Navíc to obsazení je přímo děsivý. V patnácti mě to lákalo, ale dnes už mi film nic neříká. Historická slabota. 40%. ()
Tak nějak nevim, jak tohle hodnotit, protože nevim, o co režisérovi šlo......každopádně po shlédnutí jsem nabyla dojmu, že Verhoeven je magor. ()
taky svetsky trocha naivný pohlaď na stredovek, trocha krutý v očiach človeka XX. storočia, trocha erotický aby si prišli na svoje aj milovníci takýchto scén, a krvavo masovo surový pohľad (Tá scéna v drevenej "džakuze" Hauera s Leighkou bola celkom slušná ) pre mňa to bolo trocha dlhé a miestami nemastné a neslané. ()
Řežba a realističnost 18+ jsou obrovské klady, k tomu skvělí herci a parádní dobová atmosféra..., akorát to byla z hlediska děje prostě strašná sračka, na kterou mě vůbec nebavilo koukat, i když se mi Verhoevenův brutální styl zamlouvá. Kéž by tak scénář za něco stál, to to mohlo vypadat hned o dost lépe. 50% ()
Není lehké natočit věrohodný film ze středověku. A tady toho bylo hodně. Atmosféra, unesená princezna, záporáci, mor, křesťanský bláboly, dobří herci, ucházející hudba, prostě krutá tvář středověku. Možná byly trochu přehnané ty "da Vinciho" vynálezy, ale dejme tomu že to je odpustitelné. Do pomyslné páté hvězdy ale scházelo ještě něco. Posledních dvacet minut dobrých, ale těch úplně posledních 5 si mohli odpustit, zvlášť s jednou scénou. ()
Velmi zajímavé zpracování. V podstatě drsný středověký příběh přesně ve stylu mistra Verhoevena :-)) ()
Boj je pre hlupákov...ako správne poznamenáva jedna z postáv. Boj o život je už ale niečo iné. A to iné stretáva na pozadí jednej z mnohých vojen na prelome 15. a 16. storočia aj dve rozdielne skupiny ľudí. V dobe končiaceho sa stredoveku a v prostredí, ktoré v mnohom pripomína postapokalyptickú budúcnosť (v tomto prípade post-apo minulosť) - morová nákaza (pre mnohým v tej dobe apokalypsa), všadeprítomné mŕtvoly, dezilúzia, strata akýľkovek morálnych zásad a zábran. Hauer sa do post-apo hodí ako zadok na nočník, za to blondinečka (J.J. Leigh) je nepresvedčivá, ostatné postavy tiež vhodne vybrane. Akcia a súboje sú premakané a je sa od začiatku na čo pozerať. Nezvykle drsná erotika, autenticky pôsobiace kulisy a všadeprítomná krutosť dotvárajú atmosféru danej doby. ()
Verhoeven se pokusil natočit romantický film, ve kterém jako v reálném životě dívka přijde o panenství s rošťákem a gaunerem, a pak se rozhoduje, zda to budoucí manželství nebude spíš dobré s tím hodným (my inženýři (jako v tomto filmu Steven) o tom víme hodně, protože se často ženíme (bez sexu) se s použitými (vyžilými) spasitelkami, které se před námi pár let snažily (sexem) napravit nespolehlivého gaunera). Bohužel se mu film rozpadl na dvě části - první hodina je docela slušná, všichni se chovají spíše jako zvířata než lidé, vlastně jsou zde jen vrazi, mučitelé, a jejich oběti. Druhá polovina je ovšem spíše přepálený akční film, ve kterém zvrat střídá zvrat. A najednou bychom měli k těm zvířecím lidem něco cítit, bát se o ně, a to po všech těch hrůzách moc nejde. Proto nejspíš film propadl. Verhoeven se měl inspirovat u Bernada Cornwella, který v době vzniku filmu psal cyklus o Richardu Sharpovi. To byl voják sympaťák. Martin v podání Hauera je jen zvíře. ()
První hollywoodský Verhoeven i se svým dvorním hercem z Nizozemí Rutgerem Hauerem. Už zde si Verhoeven nebere servítky co se týče sexu a násilí. Kvůli kulisám a výpravě vypadá zobrazovaná doba jako spíše nějaký pseudostředověk (hlavně ve srovnání se Jménem růže). Pochvala hlavně za hudbu Basila Poledourise. Hned jeho nejlepší za Barbarem Conanem. ()
Reklama