Režie:
Wojciech SmarzowskiScénář:
Wojciech SmarzowskiKamera:
Piotr Sobociński Jr.Hudba:
Mikołaj TrzaskaHrají:
Robert Więckiewicz, Michalina Łabacz, Agata Kulesza, Ryszard Ronczewski, Mateusz Więcławek, Agata Turkot, Tomasz Schuchardt, Arkadiusz Jakubik (více)Obsahy(2)
Poľsko, 2021. Miestny podnikateľ vydáva svoju dcéru vo vysokom štádiu tehotenstva, počas svadobnej noci sa však musí sústrediť na záchranu svojho biznisu. Situáciu mu komplikuje aj dvojica záhadných mužov, ktorá priniesla jeho staručkému otcovi správu o ocenení titulom Spravodlivý medzi národmi. Ten je udeľovaný ľuďom, ktorí prispeli k záchrane židov počas holokaustu. Reakcia prítomných je však spočiatku rozpačitá. Prítomnosť sa však čoskoro začne prelínať s minulosťou v nekompromisnom a brutálnom portréte spoločnosti, ktorá si nepamätá a nechce si pamätať vlastnú históriu... (RTVS)
(více)Videa (1)
Recenze (44)
Filmová depka plná nenávisti 1) Vynikající snímek nenabízí snadné pokoukání ne proto, že bychom viděli nějaké excesy či gore scény. Naopak, zde je zlo decentní, projevuje se v maličkostech a leze do divákova vědomí polehoučku potichoučku, ale o to působivěji._____ 2) Je to taková odvrácená strana sluníčkového Polska, jak je prezentováno ve filmu Noc plná zázraků a jeho sequelech.______ 3) Polské kino morálního neklidu je zde vystřídané kinem morálního rozkladu._____ 4) Pár pěkných kluků: 26letý Przemysław Przestrzelski (ženich Janek), 28letý Mateusz Wieclawek (děda zamlada) a 19letý Kuba Dyniewicz (Wilkův syn Igor)._____ 5) Malá úvaha o polských dějinách. Z postavení lokální velmoci v 16. století Polsko na své cestě dolů postupně ztratilo většinu svého území, až nakonec po třetím dělení (1795) i svou samostatnost. Pokusy o obnovu měly jen krátkou životnost: 1807 - 1813 a 1815 - 1831. Druhá republika vznikla až na troskách velmocí, které se o Polsko dříve podělily (Rusko, Prusko, Rakousko) v roce 1918. Následovala německá okupace a systematická genocida židů (1939 jich tam žily asi 3 milióny, dnes asi 3 500). Posun země na západ po roce 1945 silně zamíchal složením obyvatelstva (co je proti tomu české vysídlení Němců) a způsobil, že obyvatelé na většině území byli noví osadníci přestěhovaní odjinud. Lidé, silně orientovaní na půdu a víru, tak ztratili své kořeny. Připočtěme období socialismu. Je vlastně zázrak, že Poláci jsou, jací jsou. Mohlo to dopadnout daleko hůř. ()
Balada o nadnárodním hrdinovi, který se jím stal jen proto, že si chtěl prostě zaprcat. Vyhlášený zarputilý šťoural v citlivých pšontkovských tabuizovaných stigmatech a trefný hanobitel vlastního národa přišel po 18 letech se svou druhou Svatbou, dalším nastaveným zrcadlem, kde si tentokrát bere na nekompromisní paškál tehdy všeobecně nadšené polsko - ukrajinské podkarpatské židobraní, které doplňuje genetickým přesahem do současnosti, polemizujícím o tom, že pokud je předek vypatlaná bezskrupulózní maloměšťácká kunda, je vcelku velká šance, že vypatlaná bezskrupulózní maloměšťácká kunda bude i zadek, byť třeba adoptovaný žid. Čili se dle dnešní jednotně štvavé a pečlivě cenzurované západní mediální rétoriky v podstatě jedná o odpornou ruskou propagandu s podprahovým sdělením, že řádnou denacifikaci (a dedebilizaci) by potřebovala nejen Ukrajina. No fuj, fuj! Ač se Vojta snažil, seč mu wyborowka stačila a hýřil spoustou novátorských filmařských nápadů a vyfikundací, Wołyń 2 – Powrót do Wolynia se nekoná a tolik intenzivní bestiální tíseň z lidského zmrdství se mu tentokrát navodit až tolik nepovedlo. Možná i proto, že je celuloid za ta léta povinného audiovizuálního lkaní již poněkud přežidovaný, přičemž technicky vskutku originální prolínání obrazů minulosti a současnosti mě místy až sralo. Tedy pardon, chtěl jsem samozřejmě říct „působilo rušivě“. Plejádu jeho dvorních kašparů včele s dokonale slizkým Więckiewiczem je opět sice radost pozorovat při bezprecedentním hraní, ovšem místy se to vleče jako žid do transportu a spousta zbytečně ubíjející vaty nejen z nekonečných svatebních videí to nabobtnala do prdeli vskutku hostilní stopáže. ()
Smarzowski a po sedmnácti letech další filmová Svatba. Otec nevěsty je byznyzmen, jinak řečeno pěkný darebák, ne-li rovnou mafián. Jak svatba jeho dcery v pokročilém stupni těhotenství pokračuje, ukazuje se, že jeho finanční situace je podstatně horší, než jaký se snaží vzbudit okázalý dojem. Navíc je to celé prokládané válečnými vzpomínkami na mládí jeho otce, které opět vytahují na světlo historii, na kterou by Poláci radši zapomněli. Přiznávám, že na mě tu bylo až moc postav, takže jsem občas tápal, kdopak je kdo. Ale jinak další Smarzowského sebevědomá ukázka filmařiny, která umí tít do živého. ()
„JE NEPŘÍPUSTNÉ ZASAHOVAT PROTI JAKÝMKOLIV SNAHÁM O OČISTU SPOLEČNOSTI OD ŽIDŮ A KOMUNISTŮ“ Je úžasný, jak k vyprávění Smarzowski přistoupil. Hezky představí postavy v současnosti a připomene ponurou minulost. Polskou... Jinak je to svatba jako každá jiná. Spousta věcí (a vztahů) na piču, do toho flashbacky z minulosti, z časů, kdy se zásadně měnili polskožidovský vztahy. No nezávidím vám Pšonci! /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Pogrom. 2.) Jsem Polskej Žid. /// Thx za titule „desade“. PŘÍBĚH ***** HUMOR ne AKCE ne NAPĚTÍ ** ()
Podľa popisu a na základe mnohých chvályhodných recenzií som sa vcelku tešil, ale napokon mám z toho skôr zmiešané pocity. Kompozícia dvoch časových rovín s početnou retrospektívou bola nádejná, ale priznám sa, že ani jedna z nich ma akosi nebavila :( Prišlo mi to celé také prepchaté, akoby ten film chcel mať príliš veľký záber, a napokon z toho vzišiel dosť nekonzistentný dej, v ktorom sa navyše ťažko orientovalo a občas som strácal prehľad, že komu vlastne o čo v tomto deji išlo. Navyše, začínam mať pocit, že Poliaci (ale aj iné okolité štáty) sa kinematograficky až príliš často točia v židovských pogromoch, ktoré samozrejme treba odsúdiť, ale už je toho proste veľa... 2* ()
Galerie (14)
Zajímavosti (1)
- Filmovalo sa v období od 11. júla do 3. decembra 2020 na viacerých miestach v Poľsku a Lotyšsku. (MikaelSVK)
Reklama