Režie:
Tomáš Vorel st.Scénář:
Tomáš Vorel st.Kamera:
Martin DubaHudba:
Michal VíchHrají:
Jan Slovák, Lucie Zedníčková, Eva Holubová, David Vávra, Jaroslav Dušek, Petr Čtvrtníček, Šimon Caban, Aleš Najbrt, Radomil Uhlíř, Jiří Fero Burda (více)VOD (4)
Obsahy(1)
Prazvláštní muzikál o prazvláštních létech... Kultovní snímek s podtitulem „Rytmikál totalitního věku“ vypráví příběh mladého inženýra Mirka, který přichází na své nové působiště se zcela bizarním a nepochopitelným výstřelkem – že chce pilně a poctivě pracovat, což vzbudí nemalé pozdvižení. Tímto naprosto bezelstným přístupem ale následně mimoděk uvádí do chodu místní dějiny, a ocitá se uprostřed otevřené vzpoury… Po svém celovečerním debutu Pražská pětka z roku 1988 si režisér Tomáš Vorel opět zvolil satirickou látku a dle svého studentského snímku ING. z roku 1985 natočil s Lumírem Tučkem, spoluscenáristou a autorem písňových textů, z Recitační skupiny Vpřed dnes již kultovní film s tolik typickou poetikou divadla Sklep, kde se vážné mísí s nevážným, ironie s obdivem, realita s bizarností a skutečnost s absurditou. Realizační práce začaly ještě na sklonku komunistického režimu v roce 1988 a natáčet se začalo v lednu roku 1990. O rok později si v únoru 1991 film odbyl premiéru, ale v kinech bez výraznější divácké odezvy zapadl. Se znovuobjevováním Kouře se z něj však pozvolně stal nadčasový fanouškovský fenomén, vyznačující se ojedinělým humorem, svérázným pojetím muzikálu a také skeptickým pohledem na revoluci, jejíž výdobytky nakonec připomínají pořádky staré. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (698)
Opravdu nechápu jak se mi tato perla mohla schovávat až do roku 2008. Sklepáky znám, znám i jejich styl humoru - Kouř ale přesahuje naprosto všechno co jsem od nich čekal - naprosto "fajnový" prostředí ala 1984, herci (skvěle vybraní) tak nádherně divadelně přehrávají a všechno absurdní do čeho jsou zapojeni tak ještě povyšují, jakoby to vypíchli připínáčkem na závodní nástěnku. To vše okořeněné muzikálovými čísly --- které mi připomněly Tanec v temnotách (opravdu), ať už byly myšleny jakkoliv nevážně. Postavičkóznost a hláškóznost už je pak jen bonusem (a jakým!). Skvělé, nemůžu si pomoct, viděl jsem možná nejlepší pototalitní českou komedii (a o té "komedii" by se dalo ještě dlouho spekulovat). 9/10 PS: Tak jsme si zazpívali... a teď půjdem CHLASTAT!!! ()
,,Hele kotě vo co ti de? Jestli vo to, tak dem na to! ''. Kouř je opravdu úlet, ale geniální. Vorel do filmu obsadil většinu herců divadla Sklep i některé neherce, mezi něž počítám Lucii Zeďníčkovou. Tady mi ale kupodivu až tak nevadila. Vorel do filmu šikovně zapojil i svoji studentskou práci, kterou režíroval v roce 1985 pod názvem Ing. s Tomášem Hanákem v hlavní roli. Kouř byl natáčen v prostředí skutečně brutální fabriky, která děsí nejen svým zevnějškem, ale i vnitřní spletí chodeb, kamrdlíků, kanceláří, schodišť, skladů a vůbec všelikých prostor, kde by návštěvník ihned zabloudil. Na chodbách lze najít nástěnky, vařiče, popelníky a v květináčích živořící květiny, jejichž listy nikdy neviděly slunce. Jestli jsem z někoho ve filmu opravdu nemohl tak to byl Arnošt (Šimon Caban). Bohužel to to byla jeho životní role, protože lepší roli už nehrál, ale téhle se chopil s šarmem socialistického dýdžeje. Málokdo ovšem ví, že hlas mu zapůjčil a tudíž i onen nesmrtelný hit nazpíval Martin Zbrožek, který je také slušné zvíře .-)! Mimochodem zadání znělo tak, aby ona disco píseň byla napsána co nejodpudivější jak do hudby tak do textu. A ačkoliv ta snaha tam byla, málokterý skutečný ryze socialistický hit se může pochlubit takovou nesmrtelností jako tahle skladba :-)! Tady se pan Vorel dost seknul v záměru!.-). Mimochodem ač o film zatím nejeví zájem, píseň zná i mé potomstvo, které má o k filmům z devadesátek zatím bohužel předsudky, že je to něco prastarého, pixelovatého, naštěstí už barevného se zvukovous stopou... Snad je stáří osvítí, kdybych já selhal v osvětě! -- A nebyl by to Vorel, kdyby se nám filmem nepokoušel něco sdělit. Tak trochu ironizuje, tak trochu si hraje, reálně předvádí bizarní obludnost socialistického inženýrství, kterou je však zároveň fascinován. To že film vznikl ihned v roce 1990, kdy se leckdo teprve rozkoukával také vysoce hodnotím. Za mne je to rozhodně za pět vostrejch. * * * * * ()
Fajný, fajnový... ba přímo geniální film. Zcela souhlasím s Marigoldem: není příliš mnoho filmů, které se tak perfektně zhostily "reflexe snad všech podstatných složek totality". A že snad Sklepáci příliš tlačili na pilu? Nemyslím si; stačí se jen podívat na některé propagační/propagandistické materiály z tehdejší doby. Sklepáci prostě né vždy přejímají chování ze skutečného života; mnohdy čerpají spíše z toho, co nám bylo tolik prezentováno. Mrazivá a temná (nelynčujte mně: ale přímo Lynchovská) atmosféra + atmosféra plná strachu + pocit, že můžu dělat cokoliv (chlastat, chodit na Arnoštkovy diskošky), hlavně prostě jen neprudit + vypořádávání se s chybami minulosti + apatie = to vše je pro mně lepší výpověď o předrevoluční době, než kopa jiných. Shrnuto a podtrženo: Nemůžu jinak... geniální film si zaslouží nejvyšší hodnocení. ()
Tenhle film je fakt masakr, ale ty písničky... To je prostě krize. Proč to nemohli natočit jako normální film? To bylo nutný točit to jako buzikál? Mě tam všechny ty hudební vložky hrozně sraly. Kdyby tam nebyly, dám 5 hvězdiček. Ale i tak je to dobrej film a jednoznačně nejlepší buzikál všech dob. Jinak Arnoštek je boží, ale moje nejoblíbenější postava je archivář a alkoholik Béda... "Vyměň mi to za vostrý." ()
Na zadek jsem se z toho neposadil (beztak už jsem seděl). Nejdřív mi to přišlo zajímavé, ale postupně to na mě začalo působit poněkud monotónně. Je to v podstatě jeden trefný vtip opakovaný hodinu a půl pořád a pořád dokola. A když se ke konci nasazuje vážná tvář, vůbec to podle mě nefunguje. I když uznávám, že Arnoštek je prostě boží. 3 a 1/2 ()
Galerie (19)
Zajímavosti (25)
- Film byl v roce 2020 digitálně restaurován Mezinárodním filmovým festivalem Karlovy Vary ve studiích Universal Production Partners a Soundsquare v Praze a ve spolupráci s Národním filmovým archivem a se Státním fondem kinematografie České republiky. [Zdroj: filmovyprehled.cz] (SONY_)
- Píseň „Je to fajn“ vznikla pod záměrem vytvořit nejohavnější a nejotravnější píseň, která by perfektně odrážela typickou totalitní pop-star. I když se ji vytvořit povedlo, místo odpudivého příkladu socialistické popové hvězdy se stala takřka virálním YouTube hitem. (Valenta28)
- Přestože je film mimo jiné kritikou socialistického zřízení, nezazní v něm ani jednou pojmy jako "komunista", "socialistický", "strana", "soudruh" nebo "StB". Stejně tak není nikdy zmíněno, jak se průmyslový podnik jmenuje a co vyrábí. (L_O_U_S)
Reklama