Režie:
Otakar VávraKamera:
Václav HanušHudba:
Jiří SrnkaHrají:
Zdeněk Štěpánek, František Horák, Karel Höger, Vlasta Matulová, Ladislav Pešek, Jan Pivec, Václav Voska, Vítězslav Vejražka, Gustav Hilmar, Miloš Kopecký (více)Obsahy(1)
Odehrává se v letech 1419 - 1420 a zachycuje stupňování napětí a nenávisti lidu proti teroru všemocné katolické církve a panstva, které přeroste v revoluci a první velké vítězství "božích bojovníků" nad křižáckými vojsky v bitvě u Sudoměře (Sudoměřic). V epickém vyprávění podlehne král Václav IV. hrozbám Říma a dá rozkaz odzbrojit Pražany. Žižka vybojuje velký vnitřní zápas, aby se nakonec postavil na stranu lidu. Neuposlechne králův rozkaz a nechá otevřít královské zbrojnice a rozdat zbraně lidem. Pražskou defenestrací, kdy jsou konšelé vyhozeni z oken radnice, začíná husitská revoluce, proti níž vyhlásí Zikmund křížovou výpravu. Toho už se ovšem král Václav IV. nedožije. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (188)
Český film má na rozdíl třeba od Poláků málo opusů s davovými a dokonce i masovými bitevními scénami. Z tohoto pohledu se husitská trilogie docela vymyká oněm poetickým historickým filmům ala Markéta Lazarová nebo Dva na koni, třetí na oslu, kde historie není vlastně zdaleka to hlavní. Ale….tady na jednu stranu obdivuji dokonalost kostýmů, scén (byť některé pasáže z ateliérů působí až příliš atelierově a to i s ohledem na dobu vzniku), všech reálií, ale ono ideologické zkreslování je tak odpuzující, že protrpět se k vrcholu filmu – dobře zfilmované bitvě u Sudoměře dá nadlidskou práci. Vypodobení pražských měšťanů a třeba i Vartenberka jako vlastně zlých kapitalistů v období vrcholného středověku a naprosto zkreslující záměna náboženského hnutí za pseudosociální dělají z tohoto filmu přes jeho obrazovou malebnost hodně těžko stravitelné sousto. Když k tomu člověk přidá ono socialisticko-realistické herectví, zeptá se sám sebe, jestli ta destiminutová bitevní scéna na konci stojí za to. Paradoxně – Proti všem je o něčem naprosto jiném a ukazuje se, jaký byl Alois Jirásek přes všechnu tu zdlouhavost a popisnost oproti autorovi scénářů prvních dvou dílů M.V.Kratochvílovi mistr a tvůrce. Zde se vaří z vody a celá story je podřízena jednoznačně ideologické manipulaci v duchu tehdejší doby a potřeb. Přesto ale film za zhlédnutí stojí. Ale je-li například Proti všem film historicky celkem autentický, zde se manipuluje ze všech tři dílů snad nejvíc. ()
Budu se opět opakovat ale tohle bylo nádherné. ()
Ač historik amatér, tipnul bych, že oproti Janu Husovi je zde ještě více historických nepřesností. Ale chápu, že tato fakta padla na oltář koukaketnosti filmu, neboť doba nebyla jednoduchá a kdyby ji chtěl Vávra vylíčit věrně, těžko by se byl příběh stal přehledným. A že vynechal masakrózní běsnění a bitvu u Sudoměře natočil jako úsměvnou selanku? Kdo v těch letech točil věrně válku. To přišlo až později. ()
Nebudu hodnotit dobový politický podtext a historickou pravdu, ale když jsem to v mládí viděl poprvé byl to pro mne velký zážitek!! ()
Komunisticka reinterpretacia husitskeho hnutia. Ale vyprava a bitky very good. 60-70% ()
Komunistická propagandistická "prasečina" , jako i Jan Hus(1954) a Proti všem(1956) .... . Výstižný komentář - VIZ Lima ( na rozdíl od něj si myslím, že toto "dílko" si žádnou hvězdu nezaslouží) . Jen a jen ODPAD ! ()
Hezký velkofilm, leč trochu tendenční, i když Hus byl zahrán o něco lépe. Hodnocení: 70 % ()
Pokračování husitské trilogie - tentokrát podle divadelní hry Aloise Jiráska o Janu Žižkovi. Opět připomínám, co jsem psal o Husovi. Je to podle divadelní hry nikoliv skutečnosti. Ona se ta historie tězko zpětně dodatuje, i když je plno zpráv, fragmentů a pod. Nicméně moc toho o největším českém vojevůdci, který nikdy nebyl poražen moc nevíme. Ale to jsem odbočil. Tady jsme zatím v roce 1418-1419. Umírá tu král Václav, královna prchá - jinak to nejde, královno. Hus už nežije a lidi bouří jiný Jan - Jan Želivský. Jakoubek ze Stříbra zatím kalkuluje, kde se přidá. Film končí prvním velkým vítězstvím Jana Žižky. A aby jsme si poplakali, umírá jedna z postav z prvního dílu. No jedna - umírá jich tu víc - některé jen ty okrajové. A že se jedná o agitku? Koukněte se sami, co říkal po létech sám pán režisér na následujícím odkazu https://www.youtube.com/watch?v=jbVvuH7qDzg. Jsou věci, kde musel ustoupit nebo někde přidat či něco jinak pojmenovat. Ale to, co tu někteří píšou už jen z principu, že to je dílo komunistické apd., tak to ani náhodou. Jinak tento díl se měl jmenovat Kdož sů boží bojovníci. Ale komunisti to zarazili už pro ten název. ()
Ryzí padesátá léta. Na tu dobu dobrý, velmi dobrý film, leč polarita dobrý a zlý, hodný a zlobivý, jak se tak ukazuje, je realitě vzdálená. Přečtete si Čorneje. www.databazeknih.cz/knihy/husitska-revoluce-strucna-historie-465132. Ve jménu Joshuy ha-Nocri lze konat cokoliv. ()
Tento snímok už možno pokladať na svoju dobu vzniku ako veľkovýpravný epos, ktorý zhltol obrovský rozpočet a ktorý veľmi reálne poukazuje na husitské obdobie, či už čo sa týka dobových kostýmov, reálií, ale aj dobovej atmosféry. To množstvo komparzistov je až neuveriteľné a je vidieť, že Vávra si dal záležať. Podľa mňa o niečo lepšie ako prvá časť trilógie, hlavne tie bojové scény boli už v tej dobre premakané. V rámci žánru určite možno povedať, že jeden z tých lepších starších filmov. 80 % ()
Hodnotím film, historická fakta neberu v potaz. Filmová pecka, technicky stejná jako Jan Hus. Proto stejné hodnocení. 90 % ()
Otakar Vávra měl možnosti jaké jiný režisér v Československu nejspíš neměl. Také se ale musel vykoupit třeba scénářem Botostroj a režírováním filmu Nástup. Jasně, komunistům se zrovna takový film hodil. Tím spíš, že právě v 50. letech sami zahájili ofenzivu proti katolické církvi, takže trilogie Jan Hus, Jan Žižka a Proti všem byla přesně to, co se jim hodilo. Proto také neváhali obětovat opravdu pořádný rozpočet. Z tohoto důvodu vypadá i Jan Žižka neskutečně věrohodně co se kostýmů a dekorací týče. Za zmínku ale stojí i reálné exteriéry a kulisy. Navíc zde hraje plejáda vynikajících herců. Nikdo jiný by to tehdy nenatočil lépe a nutno říct, že ze stejného důvodu se nejspíš nikdo další do tohoto historického období a tématu nepustil. ()
Nemůžu jinak!!! Prostě skvělé po všech stránkách, Rudolf Hrušínský a Otakár Vávra, tito dva velikáni jsou zlatým písmem podepsáni pod tímto filmem!! ()
Opravdu tento film vznikl v roce 1955? Pokud ano, sakra, kde jsou tak dokonalí řežiséři teď!?! O nějakém prorežimním filmu nemůže být ani řeč, protože zrovna husité byli extrémně "komunističtí" a kdyby pan Vávra chtěl, bylo by tam tolik socialismu (a historicky právem!!), že bychom se z toho posr ***. Dalším velkým pozitivním přínosem jsou husité, kteří nejsou zobrazeni jako spojení bojovníci za svobodu, rovnost atd. (ne, nechápu jiné komentáře, opravdu tak zobrazeni nejsou, podívejte se na film ještě jednou!), ale naopak je krásně vykresleno, jaké svině mezi nima byli a jak nic nebylo černobílé. Přístup Jakoubka ze Stříbra, Želivského a konšelů (Staré město pražské) je dokonalý a jakožto historik jsem opravdu nadšená!! Z historického hlediska mírně odlišně probíhala bitva u Sudoměře, kde není ve filmu řečeno (ale ani opak tam není!), že husité měli opravdu namále... Celkově je trilogie historicky nejvěrohodnějším dílem, co jsem kdy viděla a doba, ve které vznikala, se na ní opravdu nepodepsala. Vzhledem k tomu, jak komunisté tuto dobu prezentovali, bych naopak řekla, že s režimem nemá nic společného. ()
Obsahově je to výrazně slabší než Jan Hus, spíš taková pohádka, lektvar na dobrú noc. Ale řemeslně je to zase o dost lepší a hutnější. Herecky dominuje pro změnu Štěpánek. Jo a ta bitva s cepy, teď jsem si to vybavil, takový hlazení po helmách a těžkooděnci umírali smíchy na místě... praskali jim cévky. Hudební doprovod skvělý. ()
Jen připomínku k politickým výlevům zdejších komentátorů. Minulý režim podával husity jedním způsobem, dnešní režim je podává zase jiným. Prostě podle toho, jak se to komu hodí. Pravda je taková, že nikdo nemůže vědět jak to tenkrát bylo. Většina komentátorů v minulém režimu ani nežila, informace mají jen zprostředkované současnými médii. K filmu: Film je naprosto srovnatelý s historickými velkofilmy jako například Ben Hur, Kleopatra apod. Dnes už takový film u nás nikdo nenatočí. Jednak díky naprosto průměrným hercům, kterým byste neuvěrili ani slovo ve filmu pronesené, jednak díky režisérům a scénáristům, kteří pro tento druh filmu nemají dost odvahy a nadšení. Měli bychom si takovýchto filmů, režisérů a herců vážit a ne se vrtat v historické přesnosti. Od toho jsou dokumenty. ()
Tato husitská trilogie je pro nás přesně to, co pro Poláky Ohněm a mečem. Druhé pokračování naší nejlepší historické trilogie. Kdo chce, vidí úchvatné scény, kostýmy a kulisy... kdo nechce, je zarytý antikomunista s potřebou cpát své kreténské názory všude, kde to je jen trochu možné. ()
Důstojné pokračování husitské trilogie. Možná o něco slabší než první část, ale možná je to tím, že Žižka mi tolik nepřirostl k srdce jako Jan Hus. Nicméně ona energie a umění sdělit myšlenku a pocity tu zůstává, stejně jako v předchozí části. Opět úchvatné a velkorysé zpracování tématu, kostýmy, davové scény. Zejména závěrečná bitva a útok jízdy křižáků je podívaná pro oko i v dnešní době, kdy jsou tyto efekty tvořeny počítačově. 4- ()
Další díl trilogie opět staví jednak na myšlenkové jednoznačnosti historizujícího scénáře, který je zcela v souladu s diskursem 50. let, jednak na vizuální kompatibilitě s národnostně orientovanými romantickými představami 19. století (Alšovy obrazy). Jednoduché rozložení sil na "dobro"a "zlo" tak umožňuje fabuli operovat s poměrně přímočarým a napínavým příběhem, který je plný kolektivní akce, malé odpovědnosti a velkých pravd, aniž by se musela věnovat následkům takového počínání. ()
Dobrý film, ale kam se to hrabe na Avengers ()
Reklama